Årsredovisning
2025
2
03
04
05
06
08
10
12
15
16
17
21
75
80
81
82
86
102
105
108
109
113
115
116
117
119
120
Året i korthet
Enirokoncernen i korthet
Året i siffror
VD har ordet
Affärsområde Marketing Partner
Affärsområde Dynava
Aktien
Styrelse
Koncernledning
Förvaltningsberättelse
Hållbarhetsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Risker och riskhantering
Finansiella rapporter
Koncernens räkningar
Koncernens noter
Moderbolagets räkningar
Moderbolagets noter
Styrelsens försäkran
Revisionsberättelse
Granskningsberättelse av hållbarhetsrapport
Femårsöversikt
Nyckeltal
Finansiella definitioner
Branschspecifika begrepp
Information om årsstämma
33
• Periodens nettoomsättning ökade från 951 MSEK till
totalt 955 MSEK 2025.
• Bibehållen justerad EBITDA marginal om 14,6% (15,0),
trots ett svagare år för Dynava.
• Årets Rörelseresultatet påverkades av jämförelsestörande
poster om 16 MSEK (0) och uppgick till 55 MSEK (72).
• Under året passerar Eniro en milstolpe och meddelar att
ARR uppgår till över en halv miljard SEK.
• Kassa vid årets slut uppgick till 189 MSEK, en ökning med
26 MSEK trots investeringar av två förvärv under året.
Sammanfattning av året
MSEK 2025 2024
Nettoomsättning 955 951
EBITDA 123 143
EBITDA marginal 12,9% 15,0%
Justerad EBITDA 139 143
Justerad EBITDA marginal 14,6% 15,0%
Rörelseresultat 55 72
Resultat efter skatt 46 68
Nyckeltal
• Den 18 juli passerar Eniro över en halv miljard SEK i årliga
återkommande intäkter (ARR).
• Den 3 januari 2025 tillkännagav Eniro att tillträdet av
förvärvet av Medialuotsi Oy ägt rum.
• Den 1 juli förvärvade Eniro Qwamplify Nordics för att
stärka sin position inom digital marknadsföring i Norden.
• Den 19 februari 2025 kommunicerade styrelsen att den
utvärderar en särnotering av Dynava.
• Årsstämman den 28 maj fattade beslut om omval
av styrelseledamöterna Fredric Forsman, Mia Batljan,
Fredrik Crafoord, Mats Gabrielsson, Joost Merks och
omval av styrelsens ordförande Fredric Forsman samt
nyval av Trond Dale.
• Årsstämman beslutade att ingen utdelning lämnas för
räkenskapsåret 2024, årets vinstmedel överförs i ny räkning.
• Den 2 april förlorade Eniro i hovrätten Kapatens
klandertalan mot inlösenbeslutet av preferensaktier
2022. Bolaget överklagade domen och ansökte om
prövningstillstånd i Högsta domstolen. Den 10 februari
2026 lämnade Eniro ett pressmeddelande om att bolaget
träffat ett förlikningsavtal med Kapatens. Den 18 februari
2026 meddelade Högsta domstolen att underrätternas
domar undanröjts och att målet avskrivits.
• Eniro’s CFO Joel Odland, lämnade bolaget i slutet
av första kvartalet 2025. Den 21 februari tillkännagav
Eniro att Stefan Liljedahl har utsetts till ny Interim Chief
Financial Officer (CFO). Den 25 april tillkännagav Eniro att
Mario von Dahn har utsetts till ny Chief Financial Officer
(CFO). Mario tillträdde tjänsten den 19 augusti 2025.
Sammanfattning av viktiga händelser under året
Året i korthet
4
Enirokoncernen
i korthet
+10 milj
Unika besökare
per månad på egna
söksajter
ca 45 000
Företagskunder
i Norden för Marketing
Partner
874
Medeltalet anställda
Vår verksamhet
Enirokoncernens verksamhet bedrivs i två
affärsområden.
Affärsområdet Marketing Partner, som
står för 67 procent av omsättningen,
erbjuder mikro, små och medelstora
företag ett helhetserbjudande av digitala
marknadsföringstjänster med hjälp av
såväl externa partnerskap som egna lokala
sökmotorer.
Affärsområden
Marketing Partner
Dynava
14,6%
Justerad
EBITDA-marginal
5 egna söksajter i Norden
• eniro.se
• gulesider.no
• krak.dk
• degulesider.dk
• 0100100.fi
955
Omsättning
MSEK
537
ARR för affärsområdet
Marketing Partner
MSEK
Partnerskap
Facebook
Google
Instagram
Yext
TikTok
Koncernens andra affärsområde Dynava, 33
procent av omsättningen, erbjuder contact
center-tjänster och svarsservice åt större bolag
i Norden samt nummerupplysningstjänster.
5
Året i siffror
Nyckeltal
MSEK 2025 2024 2023
Nettoomsättning 955 951 960
Rörelseresultat 55 72 4
EBITDA 123 143 87
Justerad EBITDA 139 143 97
Resultat efter skatt 46 68 -4
Kassaflöde från den löpande verksamheten 90 109 52
Årets kassaflöde 29 -2 -55
Soliditet, % 35% 30% 28%
ARR för affärsområdet Marketing Partner 537 489 462
Orderingång Marketing Partner 661 613 617
Antal heltidsanställda medarbetare vid årets slut 832 880 875
Resultat per aktie före och efter utspädning* 0,06 0,09 -0,03
* Resultat per stamaktie efter allokering till preferensaktiernas utdelningsrätt (dock är preferensaktierna konverterade respektive inlösta i februari 2023).
Nyckeltal
955 MSEK
Nettoomsättning
139 MSEK
Justerad EBITDA resultat
0
200
400
600
800
1 000
1 200
20252024202320222021
828
930
960
951
955
0
30
60
90
120
150
20252024202320222021
133
131
97
143
139
90 MSEK 537 MSEK
Kassaflöde från den löpande verksamheten ARR för affärsområdet Marketing Partner
0
20
40
60
80
100
120
20252024202320222021
71
62
52
109
90
0
100
200
300
400
500
600
20252024202320222021
444
462
537
489
444
6
2025: Från transformation till strategisk
positionering
2025 blev ett år där Eniro tog tydliga steg från
förändring till förflyttning. Vi bygger vidare på
genombrottet från 2024 och avslutar året med
vårt starkaste intäktskvartal, 244 MSEK, och en
helårsomsättning om 955 MSEK. Det sker trots
en tydlig motvind i Dynava, vilket samtidigt
visar att koncernen som helhet blivit mer ro-
bust och mindre sårbar. Vi levererar en justerad
EBITDA om 139 MSEK och går in i 2026 med 189
MSEK i kassa. Det ger oss både handlingsfrihet
och finansiell styrka i en marknad där många
av våra branschkollegor fortsatt kämpar med
kassaflödet.
Det som gör mig mest trygg är att detta inte
kommer ur en enskild åtgärd eller kort period.
Det är resultatet av flera års konsekvent arbete
med att öka andelen återkommande intäk-
ter, strama upp kostnadsbasen och samtidigt
fortsätta investera i produkt, teknik och utval-
da förvärv. Vi har lärt oss att stabilitet kan vi
inte hoppas på, utan något vi måste foksuerat
bygga. Vi avslutar året med en justerad EBIT-
DA-marginal om 15 procent, vilket bekräftar att
riktningen håller.
Styrka i genomförande och människorna
bakom
Om jag ska lyfta några saker jag personligen
är särskilt stolt över under 2025 handlar det i
grunden om genomförande och kultur. Vi har
fortsatt stärka vår position i Norge och byggt
ett momentum som visar vad vi kan åstad-
komma när vi kombinerar lokalt kundfokus med
en gemensam koncernplattform. Jag är också
stolt över det tydliga engagemanget för AI och
utveckling i organisationen. Teknikskiften blir
aldrig verklighet genom en plan, de blir verklig-
het när människor provar, förbättrar och gör det
nya till vardag.
Vi har också tagit steg i vår kommersiella ut-
veckling. Under året har vi vunnit fler affärer
med större omfattning och högre kravbild. Det
är ett styrkebesked och en indikation på att vår
leverans och vårt erbjudande står sig väl i en
mer krävande marknad.
Marknaden: från press till gradvis stabilisering
Den makroekonomiska miljön i Norden har
under året fortsatt präglats av osäkerhet. Små
och medelstora företag har mött höga finan-
sieringskostnader, svag efterfrågan och ett ökat
kostnadstryck. Antalet konkurser har legat på
historiskt höga nivåer i flera nordiska länder.
Samtidigt ser vi stabiliseringstecken inför 2026.
Inflationen har dämpats, räntemarknaden sig-
nalerar lättnader och företagens framtidsför-
väntningar förbättras gradvis. Prognoser pekar
mot en återhämtning inom reklammarknaden,
särskilt inom digitala och datadrivna kanaler.
AI accelererar dessutom skiftet från traditionell
sökannonsering till mer komplexa, integrerade
och automatiserade marknadsföringsekosys-
tem. För Eniro, med en stark SME-position och
växande nordisk plattform, skapar detta bety-
dande strukturella möjligheter.
Vi ser även fortsatt hög M&A-aktivitet i Norden,
vilket bekräftar regionens attraktionskraft och
stödjer vår strategi att aktivt delta i konsolide-
ringen av den nordiska MarTech-marknaden.
AI som strategi: mot ett agentiskt företag
AI är inte längre bara ett framtidsämne. Det är
ett verktyg för produktivitet och kvalitet, och i
många fall en hygienfaktor. Under 2025 har vi
lagt mer kraft på att bygga in AI där den gör
praktisk skillnad, i hur vi arbetar, hur vi levererar
och hur vi skapar kundvärde.
VD har ordet
7
Inför 2026 har vi två tydliga prioriteringar. Den
första är att höja graden av AI i våra interna
processer, inte som ett sidospår, utan som ett
mer systematiskt sätt att förbättra kvalitet, tem-
po och kostnadseffektivitet. Den andra är att
öka AI-andelen i vår kundportfölj. Vår position
inom SMB gör oss till en ovanligt effektiv kanal
för att få ut automatisering och smarta assis-
tenter till de allra minsta företagen, där varje
timme och varje krona spelar roll. Vi har tagit
ledartröjan. Nu behöver vi också fortsätta förtjä-
na den genom tydliga resultat hos kunderna.
Det kräver dessutom högre takt i produktut-
vecklingen. Vi ska bli bättre på att gå från idé
till lanserad produkt, snabbare och mer konse-
kvent. Det är ett av de mest konkreta sätten att
översätta ambition till värde.
Marketing Partner: tillväxtmotor och
konsolideringsplattform
Marketing Partner fortsätter att vara koncernens
tillväxtmotor och en stark bidragsgivare till våra
marginaler. Under året ökade affärsområdets
ARR med 48 MSEK till 537 MSEK, motsvarande en
tillväxt om 10 procent jämfört med föregående
år. Det är ett tydligt kvitto på att kunderna ser
värdet i vårt erbjudande och väljer att fortsätta
och fördjupa samarbetet med oss.
Under året genomförde vi förvärven av Medial-
uotsi i Finland och Qwamplify Nordics. Båda har
integrerats väl i vår befintliga organisation och
de bidrar redan med omsättning och kompe-
tens, men också med ökad räckvidd och förmå-
ga i vår nordiska plattform.
Vår konsolidersambitioner fortsätter. I februari
2026 slutförde vi förvärvet av SST, vilket stärker
vår nordiska närvaro och vår ambition att byg-
ga en ledande plattform inom Marketing Part-
ner i Norden. SST tillför kompletterande kompe-
tens och nya kundrelationer, och vi ser tydliga
synergier, inte minst möjlighet att vidareutnyttja
SST:s erfarenhet från offentlig sektor i fler nord-
iska marknader.
Dynava: omställning och förnyelse
Dynava verkar med en annan affärslogik än
Marketing Partner: färre kunder, större affärer
och längre kontrakt. Under 2025 genomförde
vi ett effektiviseringsprogram och anpassade
kostnadsbasen för att skapa bättre förutsätt-
ningar framåt. Dynava Lab har samtidigt bidra-
git med förnyelse genom initiativ som stärker
leverans, automation och utvecklingstakt.
Tydlighet och fokus inför 2026
Under början av 2026 avslutade vi också den
långvariga juridiska processen avseende pre-
ferensaktier. Att få detta bakom oss skapar
tydlighet och gör att vi kan lägga fullt fokus på
verksamheten.
Omvärlden har varit krävande, särskilt för små-
företag. Samtidigt ser vi signaler om stabilise-
ring inför 2026. Med en stark finansiell ställning,
växande återkommande intäkter och en orga-
nisation som blivit mer effektiv går vi in i året
med en tydlig avsikt: att investera för nästa
tillväxtfas och göra det med samma disciplin
som tagit oss hit.
Jag vill rikta ett varmt tack till våra medarbeta-
re, kunder och aktieägare för ert förtroende och
engagemang. Tillsammans bygger vi ett Eniro
som står stabilt, agerar modigt och fortsätter
leverera med hög hastighet.
Hosni Teque-Omeirat
VD och koncernchef, Eniro Group AB
8
Marketing Partner
Grunden för nästa kapitel - mot ett agentiskt ekosystem
I flera decennier har Eniro haft ett tydligt uppdrag: att hjälpa
människor hitta rätt. I den gula telefonkatalogen handlade det inte
bara om att hitta företag – utan också om att hitta varandra. När vi
sedan tog steget online digitaliserade vi samma grundidé: att göra
lokala sökningar enklare, snabbare och mer relevanta i vardagen.
Idag innehåller våra plattformar över tre miljoner listade företag och
används av människor som söker efter lokala tjänster, kontaktvägar
och information men också efter andra människor. Den lokala datan,
tillsammans med förtroendet vi byggt över tid, är grunden för nästa
kapitel i Eniros utveckling.
För i en värld där digital synlighet allt oftare avgör vem som blir
vald är det svårare än någonsin att vara småföretagare. Många
företagare vill lägga sin tid på kunder, kvalitet och leverans - inte på
att förstå algoritmer, annonsering och digital marknadsföring.
Det är här Robin kommer in.
Robin är vår tillväxtplattform för små och medelstora företag.
Genom att kombinera vår räckvidd inom lokalt sök med
marknadsföringstjänster som hemsidor, annonsering och innehåll
gör vi det enklare för företag att synas, attrahera kunder och växa.
För våra kunder handlar det om en sak: fler kunder och fler affärer.
För oss handlar det om att bygga en skalbar och datadriven
plattform för lokalt företagande i Norden.
2025: året då vi byggde grunden
2025 har varit ett år där vi stärkt fundamentet för nästa steg
i bolagets utveckling. Vi har utvecklat vårt erbjudande, stärkt
organisationen och byggt strukturen som krävs för att skala vår affär
framåt.
Under året har vi också förstärkt vår nordiska närvaro genom
strategiska förvärv, bland annat Medialuotsi Oy i Finland och
Qwamplify Nordics, vilket breddar vår kompetens och stärker vår
kapacitet inom digital marknadsföring.
Marketing Partners nettoomsättning uppgick till 637 MSEK (581).
EBITDA uppgick till 128 MSEK (143) och rörelseresultatet till 79 MSEK
(93).
Samtidigt har vi lagt grunden för nästa teknologiska steg i bolagets
utveckling.
Nästa steg: Local verse - byggt för nästa generations användare
Nästa kapitel i vår resa handlar om att använda vår data, teknik
och plattformar på nya sätt och samtidigt säkra Eniros relevans för
nästa generation användare.
Med över tre miljoner företag i vår databas sitter vi på en unik
position i Norden. Den lokala datan vi byggt upp under decennier blir
nu grunden för nästa generation av våra produkter.
Det är här Local verse kommer in.
Localverse är vår vision för framtidens lokala sök och upptäckt –
byggd på lokal data, AI och användarbeteende. Målet är att göra
Eniro mer relevant i människors vardag och bli en naturlig källa även
för nästa generations användare, inte minst Generation Z.
Plattformen är byggd för att kunna utvecklas och skalas över
tid - först i Norden, men med en arkitektur som öppnar för större
möjligheter framåt.
Samtidigt bygger vi Eniro Group och Robin mot ett mer agentiskt
ekosystem, där teknik, data och automation gör att våra produkter
inte bara visar vägen utan aktivt arbetar för våra kunder.
Det är så vi ger företagare superkrafter: att kunna fokusera på
sitt hantverk och sina kunder, medan Robin i bakgrunden arbetar
autonomt med att förbättra deras digitala närvaro och driva nya
kundkontakter.
När vi kopplar ihop Local verse, Robin och vår dataplattform skapar
vi något som är unikt i Norden: ett datadrivet system som hjälper
lokala företag att växa - snabbare, smartare och mer lönsamt,
samtidigt som vi bygger relevans för en ny generation användare.
Det är nästa kapitel i Eniros utveckling.
Grunden är nu lagd.
Affärsområde
+10 milj
Unika besökare
per månad på egna
söksajter
ca 45 000
Företagskunder
i Norden för Marketing
Partner
3 milj
Listade bolag
66,7%
Andel av koncernens
nettoomsättning
537(10%)
ARR för affärsområdet
Marketing Partner
MSEK
9
Så hjälper vi lokala företag att
synas, växa och bli valda
DÄR KUNDER SÖKER
Vår metod för digital tillväxt
Genom att kombinera unik lokal data med marknadens mest kraftfulla
annonsplattformar skapar vi en sömlös närvaro för ditt företag. Vi ser till att
ni inte bara syns, utan att ni når rätt kunder vid exakt rätt tillfälle.
Vårt ekosystem är byggt för att skala med er verksamhet, oavsett om ni
finns på en ort eller över hela landet. Det är så vi bygger morgondagens
lokala marknadsledare.
FLER KUNDEER
FLER AFFÄRER STARKARE LOKAL NÄRVARO
Google Meta Bing Eniros karttjänst
Lokal synlighet
Synlighet där
människor söker
Lokal data
Miljontals företag och
lokal efterfrågan
Närvaro online
Hemsidor och
företagsprofiler
Digital annonsering
Google, sociala medier och digitala
kampanjer
10
Dynava
Affärsområdet Dynava omfattar contact center verksamhet med tillhörande tjänster och produkter.
Verksamheten bedrivs enligt global best practice och med stöd av innovativ teknologi som stärker
effektivitet, kvalitet och kundnöjdhet. Klientbasen utgörs av myndigheter samt företag inom både
offentlig och privat sektor och inkluderar även hantering av traditionell nummerupplysning.
Expansionen i affären drivs genom fördjupat samarbete mellan den finska och svenska verksamheten
samt ett fokuserat arbete inom områden där marknadspositionen är stark, såsom energi, e-commerce
och logistik.
Sedan 2024 leds verksamheten i Sverige och Finland av en gemen-
sam ledningsgrupp, vilket har stärkt förmågan att driva utveckling
i båda länderna. Genom innovationsmiljön Dynava LAB utvecklas
lösningar inom AI, digitalisering och automatisering som löpande
bidrar till effektivisering och ökat kundvärde. Moderniseringen av
produktionssystemen i Sverige och Finland har förbättrat förutsätt-
ningarna för skalbara och digitalt drivna tjänster. Erbjudandet har
samtidigt breddats med kompletterande konsultlösningar, AI pro-
dukter och AI tränare, vilket stärker positionen som helhetsleverantör
inom kundkommunikation. Kunskap och erfarenhet som Dynava har
inom den offentliga sektorn i Sverige nyttjas även i Finland, samtidigt
som erfarenhet som Dynava Finland har kring den privata markna-
den utnyttjas i Sverige.
Dynava kännetecknas av operationell excellens och kostnadseffek-
tivitet, bland annat genom Best Shore konceptet och arbete enligt
COPC standarden (Customer Operations Performance Center). Den
svenska verksamheten producerar huvuddelen av sina volymer i
Senegal, Moldavien och Estland, där lokala medarbetare utbildas i
svenska av erfarna språklärare. Under 2024 etablerades framgångs-
rikt ett driftcenter på Cypern för att möta den ökande efterfrågan på
finsktalande kommunikatörer.
Contact center erbjudandet omfattar kundtjänst, växeltjänster,
helpdesk och beställningscentraler. Tjänsterna levereras i de kanaler
som kunderna föredrar, med prismodeller som spänner från fasta
upplägg till volym- och tidsbaserade strukturer. Avtalen är i gene-
rellt fleråriga. Utöver contact center så erbjuder Dynava utvalda
backoffice-tjänster, konsulttjänster och bemanning. Trenden att
outsourca kundtjänst har fortsatt att stärkas, med drivkrafter som
lägre kostnader, ökad flexibilitet samt ökande behov av digitalisering
och automatisering. Potentialen bedöms som betydande då många
större företag fortfarande hanterar kundtjänst internt. Den snabba
tekniska utvecklingen skapar dessutom möjligheter till fördjupade
kundsamarbeten och innovativa lösningar.
Under 2025 genomfördes en omstrukturering av den finska orga-
nisationen som belastade årets resultat negativt. Omstrukture-
ringen har anpassat organisationen för högre effektivitet, tydligare
ansvarsfördelning, mer offshoring och en mer skalbar struktur, vilket
skapar goda förutsättningar för ökad tillväxt och förbättrad lön-
samhet. Den nya strukturen möjliggör även snabbare beslutsvägar,
stärkt kundfokus och förbättrad förmåga att tillvarata den tekniska
utvecklingen inom digitalisering och automatisering.
EBITDA resultatet förbättrades, framför allt till följd av optimering
av best shoring inom den svenska verksamheten samt långsiktiga,
omförhandlade kundavtal med förbättrade marginaler. Kundtjän-
staffären utvecklas positivt och kompenserar delvis för nedgången
inom nummerupplysningstjänster. Den digitala utvecklingen bidrar
till närmare samarbeten med flera klienter och en stärkt strategisk
position inför kommande år, enligt Madelene Hall, CEO för Dynava.
Dynava fokuserar fortsatt på sektorer där marknadspositionen är
etablerad, samtidigt som nya intressanta segment undersöks. En
balanserad kundportfölj med både offentliga och privata aktörer
bidrar till stabilitet, samtidigt som erbjudandet breddats med ytter-
ligare tjänster. Tillväxten bedöms huvudsakligen ske organiskt, med
möjlighet att kompletteras av selektiva förvärv när förutsättningarna
är lämpliga.
Den tekniska utvecklingen i branschen skapar fortlöpande möjlighe-
ter till effektivisering och värdehöjande tjänster. Investeringar görs i
moderna digitala lösningar, däribland AI agenter, avancerad data-
analys och uppgraderade produktionssystem, i syfte att stärka både
operativ kapacitet och kundupplevelse. Cybersecurity och riskhante-
ring utgör samtidigt prioriterade områden. Kostnadseffektivitet är en
central del av affärsmodellen där internationella enheter, effektiva
produktionssystem och en slimmad overheadstruktur bidrar till
konkurrenskraftiga kostnadsnivåer. Processerna förbättras löpande
utifrån etablerad best practice, vilket skapar förutsättningar för hög
kvalitet och stabil operativ styrning.
Affärsområde
10
+100 år
Erfarenhet
inom kundtjänst
+16
milj
Antal hanterade
ärenden per år
33,3%
Andel av koncernens
nettoomsättning
11
En pålitlig partner som alltid
är förstahandsvalet
Tillväxt
Vi satsar vidare på sektorer där vi redan idag är star-
ka som energi, e-commerce och logistik. En bland-
ning av publika och privata klienter skapar stabilitet
samtidigt som vi erbjuder flera nya tjänster, till exem-
pel inom AI, språk och automatiseringar. Försäljning
och marknadsföring fortsätter framåt med tydliga
mål och höga ambitioner. Vår tillväxt väntas främst
ske organiskt men även genom eventuella förvärv.
Teknologi
Branschen är i snabb förändring både internt och
externt. Vi satsar på det bästa stödet både till våra
operatörer och klienter. Genom partners och egen
utveckling så fortsätter vi implementera AI-agenter,
AI-analys, nya produktionssystem med mycket mera.
Dynava är också framstående när det kommer till
cybersecurity och riskhantering.
En kostnadsmedveten organisation med smarta
processer
Dynavas utlandsenheter tillsammans med utmärkta
produktionssystem, smart teknik och slimmad overhead
gör att vi behåller kostnader på bra nivåer för att vara
konkurrenskraftiga. Smarta processer, baserade på best
practice i branchen, utvecklas löpande för bästa möjliga
tjänst och effektivitet.
Kvalitet
Alla våra klienter drivs av en sak – de vill att deras
kund blir omhändertagen. Våra kvalitetsprocesser
leder till en utmärkt kundupplevelse, präglad efter
klientens behov och mål. Vi följer den internationella
standarden COPC i vårt arbete och har ett flertal cer-
tifierade medarbetare.
Dynava
Mål & Strategi
Vision
Empowering Great Customer Experiences with
Unmatched Quality and Nordic Expertise
12
Aktien
AKTIESTRUKTUR
Stamaktien handlas under tickern ENRO. Vid periodens utgång
uppgick det totala antalet aktier till 746 182 472 varav 18 175 356
ägs av Eniro Group AB. Inga andra aktieslag fanns vid periodens
utgång.
AKTIEÅTERKÖP
Under perioden januari till december 2025 har 0 st (0) aktier
förvärvats till en genomsnittskurs på 0 SEK (0).
KURSUTVECKLING
Bolagets börsvärde uppgick vid utgången av 2025 till 284 MSEK
(334). Börsvärdet minskade med 15 procent (15) jämfört med 31
december 2024.
Högsta betalkurs för stamaktier uppgick till 0,59 SEK den 27 feb-
ruari. Lägsta betalkurs uppgick till 0,38 SEK den 18 december.
Totalt omsattes 258 478 826 (224 205 306) stamaktier, med en
genomsnittlig omsättning per handelsdag om 1 038 068 (893
248).
ÄGARSTRUKTUR
Andelen aktier med ägare bosatta i Sverige uppgick vid slutet
av året till 90 procent (90) av hela aktiestocken, vilket är i linje
med utgången av 2024. Innehav tillhörande övriga ägare i Nor-
den uppgick till 2 procent (2), innehav tillhörande ägare i övriga
Europa (exkl Sverige och övriga Norden) uppgick till 8 procent
(8) och innehav tillhörande ägare i resten av världen uppgick
till 0 procent (0).
UTDELNING OCH UTDELNINGSPOLICY
Styrelsen föreslår en ordinarie utdelning om 0,05 SEK (0,00) per
stamaktie. Se sid 19 i förvaltningsberättelsen. Bolaget är inte
bundet av någon utdelningspolicy. Bolagets styrelse har att
lämna förslag till utdelning inför varje årsstämma.
AKTIEKAPITAL
Bolagets aktiekapital uppgick per den 31 december 2025
till 298 472 989 SEK fördelat på 746 182 472 stamaktier. Det
totala antalet röster uppgick till 728 007 116, varav samtliga
är hänförliga till stamaktier.
RESULTAT PER AKTIE
Resultat per aktie före och efter utspädning uppgår till 0,06 SEK
(0,09) och beräknas som resultat hänförligt till moderbolagets
aktieägare dividerat med genomsnittligt antal utestående
aktier, vilket år 2025 var 728 007 116 st.
INVESTERARRELATIONER
Kommunikationen till aktieägare är den rapportering
som sker genom delårsrapporter, årsredovisning och
pressmeddelanden.
0
10 000 000
20 000 000
30 000 000
40 000 000
50 000 000
60 000 000
Volym
DecemberNovemberOktoberSeptemberAugustiJuliJuniMajAprilMarsFebruariJanuari
Pris, SEK Volym
Closing price
0,0
0,2
0,4
0,6
0,8
1,0
1,2
1,4
Stamaktier
Kursutveckling 2025
13
ÄGARFÖRTECKNING 2025-12-31
Namn Innehav Innehav (%) Röster Röster (%)
Azerion Sverige AB 190 000 000 25,46 190 000 000 26,10
Spectrumone AB (publ) 93 751 636 12,56 93 751 636 12,88
B.O. Intressenter AB 84 299 562 11,30 84 299 562 11,58
SEB AB, LUXEMBOURG BRANCH, W8IM 39 023 594 5,23 39 023 594 5,36
Qviberg Mats 33 603 401 4,50 33 603 401 4,62
Försäkringsaktiebolaget Avanza Pension 31 458 245 4,22 31 458 245 4,32
Johansen Morten 16 071 000 2,15 16 071 000 2,21
Krishan Thomas 15 817 891 2,12 15 817 891 2,17
Crafoord Capital Partners AB 15 000 000 2,01 15 000 000 2,06
Jeansson Tedde 14 000 000 1,88 14 000 000 1,92
10 största ägarna 533 025 329 71,43 533 025 329 73,22
Övriga ägare 194 981 787 26,13 194 981 787 26,78
Antal aktier i eget innehav 18 175 356 2,44 - -
Totalt 746 182 472 100,00 728 007 116 100,00
FÖRDELNING AV AKTIEINNEHAV
Innehav Antal aktieägare Innehav (%)
1 - 500 8 023 0,10
501 - 1 000 927 0,10
1 001 - 2 000 807 0,16
2 001 - 5 000 865 0,40
5 001 - 10 000 538 0,56
10 001 - 20 000 408 0,81
20 001 - 50 000 382 1,66
50 001 - 100 000 194 1,92
100 001 - 500 000 187 5,36
500 001 - 1 000 000 34 3,16
1 000 001 - 5 000 000 33 8,77
5 000 001 - 10 000 000 2 1,73
10 000 001 - 12 75,28
Summa 2025-12-31 12 412 100,00%
14
AKTIEKAPITALETS UTVECKLING
År Transaktion
Antal stamaktier av
serie A efter
transaktion
Antal stamaktier av
serie B efter
transaktion
Antal preferensaktier
serie A efter
transaktion
Antal preferens aktier
serie B efter
transaktion
Aktiekapital
(SEK)
2017 Minskning av
aktiekapitalet
1)
530 087 050 - - 1 000 000 95 595 669
2017 Minskning av
aktiekapitalet
2)
530 087 050 - - 258 777 95 462 248,86
2017 Nyemission 1 486 503 575 - - 258 777 267 617 223,36
2017 Nyemission 2 160 046 160 - - 258 777 388 854 888,66
2017 Kvittningsemission 2 160 046 160 483 870 966 - 258 777 475 951 662,54
2017 Nyemission 5 870 655 510 483 870 966 - 258 777 1 143 861 345,54
2017 Kvittningsemission 6 140 572 579 483 870 966 - 258 777 1 192 446 417,96
2018 Kvittningsemission 6 168 208 341 483 870 966 - 258 777 1 197 420 855,12
2018 Sammanläggning 61 682 083 4 838 709 - 258 777 1 197 511 262,96
2018 Nyemission 61 687 125 4 838 709 - 258 777 1 197 511 262,96
2018 Nyemission 61 734 701 4 838 709 - 258 777 1 198 364 345,66
2018 Omvandling av
stamaktier av se-
rie B till stamaktier
av serie A
66 573 410 - - 258 777 1 198 364 345,66
2019 Minskning
3)
66 573 410 - - 258 777 53 465 749,60
2020 Nyemission 66 573 410 - 617 502 582 258 777 547 467 815,20
2022 Minskning
4)
66 573 410 - 617 502 582 258 777 273 733 907,60
2023 Indragning
5)
66 573 410 - 617 502 582 - 273 630 396,80
2023 Nyemission
6)
746 182 472 - - 298 472 988,80
1) Årsstämman 2017 beslutade att genomföra en minskning av aktiekapitalet utan indragning av aktier för avsättning till fritt eget kapital. Minskningen genomfördes för att kunna genomföra 2017 år refinansiering.
2) Årsstämman 2017 beslutade att genomföra en minskning av Bolagets aktiekapital genom indragning av preferensaktier för återbetalning till Bolagets preferensaktieägare. Inlösenfordran kunde utnyttjas
för betalning av stamaktier av serie A inom ramen för preferensaktieerbjudandet 2017.
3) Årsstämman 2019 beslutade att genomföra en minskning av aktiekapitalet för dels täckning av förlust med 557 000 000 SEK och dels för avsättning till fritt eget kapital med ytterligare 587 898 596 SEK.
Registrerat hos bolagsverket 2019-05-10 men avsättningen till fritt eget kapital genomfört efter tillstånd 2019-07-18.
4) Extra bolagsstämma den 12 september 2022 beslutade bland annat om en minskning av aktiekapitalet för avsättning till fritt eget kapital om 273 733 906,60 SEK. Tillstånd från bolagsverket erhölls 2022-12-19.
5) Extra bolagsstämma den 12 september 2022 beslutade bland annat om en minskning av Bolagets aktiekapital med 103 510,80 kronor genom inlösen av samtliga 258 777 utestående preferensaktier av
serie B. Registrering hos Bolagsverket skedde 7 februari 2023.
6) Extra bolagsstämma den 12 september 2022 beslutade bland annat om en ökning av Bolagets aktiekapital med 24 842 592 kronor genom nyemission av stamaktier av Serie A om 62 106 480. Vidare
omvandlades samtliga preferensaktier av serie A till stamaktier av serie A.
AKTIEDATA, 31 DECEMBER 2025
DATA 2025 2024 2023
Resultat per aktie före och efter utspädning, nuvarande antal aktier* 0,06 0,09 -0,01
Resultat per aktie före och efter utspädning** 0,06 0,09 -0,03
Börskurs vid årets slut stamaktie, SEK 0,39 0,45 0,53
Genomsnittligt antal stamaktier efter avdrag eget innehav, tusental 728 007 728 007 629 788
Antal stamaktier vid periodens slut efter avdrag eget innehav, tusental 728 007 728 007 728 007
Antal stamaktieägare, vid årets slut 12 408 13 019 13 638
* Måttet är ett finansiellt icke-IFRS mått som baseras på antalet stamaktier vid periodens utgång exklusive eget innehav (728 007 116 st)
** Resultat per stamaktie efter allokering till preferensaktiernas utdelningsrätt (dock är preferensaktierna konverterade respektive inlösta i februari 2023).
15
Styrelse
Aktieinnehav innefattar även närståendes innehav.
FREDRIC FORSMAN
Styrelseledamot och ordförande
sedan 2022
MIA BATLJAN
Styrelseledamot sedan 2021
FREDRIK CRAFOORD
Styrelseledamot sedan 2022
JOOST MERKS
Styrelseledamot sedan 2024
FÖDD:
1965 FÖDD: 1992 FÖDD: 1969 FÖDD: 1982
UTBILDNING: Jurist kandidatexamen från
Lunds universitet
UTBILDNING: Magisterexamen i Finans, Kan-
didatexamen i Företagsekonomi och IT
UTBILDNING: Ekonomistudier vid Stock-
holms Universitet
UTBILDNING: Applied Science, Avans Uni-
versity
ÖVRIGA STYRELSE UPPDRAG: Styrelseordfö-
rande i SpectrumOne AB (publ) och Obser-
vit AB. Styrelseledamot i Fredric Forsman
Consulting AB, Backasol Invest AB och Korv-
kultur AB.
ÖVRIGA STYRELSE UPPDRAG: Ilija Batljan
Invest AB (publ), Mestro Ab (publ), HEXICON
AB (publ), Missing in Action AB, DF Utveck-
ling 2 AB.
ÖVRIGA STYRELSE UPPDRAG: Styrelseordfö-
rande i Crafoord Capital Partners AB, Cra-
foord Asset Management AB, Crafoord
Real Estate AB, Crafoord Real Estate I AB,
Crafoord Real Estate II AB samt Styrelse-
ordförande i Crafoord Real Estate III AB.
Styrelseledamot i Fredrik Crafoord AB samt
Empir Group AB.
ÖVRIGA STYRELSE UPPDRAG: ADUX SA.
ARBETSLIVSERFARENHET:
Fram till december
2016 medlem i Sveriges Advokatsamfund
och därefter egen konsultverksamhet.
Under åren 1997 till 2008 Managing Partner
på Advokatfirman Glimstedt i Baltikum.
ARBETSLIVSERFARENHET: Finansanalytiker
på Samhällsbyggnadsbolaget, tidigare
erfarenhet från förmögenhetsförvaltning
och aktiemäkleri från Barclays Bank och
Nordea.
ARBETSLIVSERFARENHET: GrundareCrafoord
Capital Partners AB.Tidigare befattningar
hos Carlsquare AB, corporate finance, HQ
AB, investment banking samt Sundal Col-
lier, tradingchef.
ARBETSLIVSERFARENHET: Director & Chief
Investment Investment Officer på Azerion
Group NV
AKTIEINNEHAV I ENIRO: 93 751 636 aktier via
närstående (SpectrumOne AB).
AKTIEINNEHAV I ENIRO: Aktieinnehav 360 508
stamaktier och ytterligare 1 169 498 sta-
maktier via närstående (Ilija Batljan Invest
AB, Health Runner AB och Ilija Batljan)
AKTIEINNEHAV I ENIRO: 15 000 000 sta-
maktier via närstående (Crafoord Capital
Partners AB).
AKTIEINNEHAV I ENIRO: 190 000 000 sta-
maktier via närstående (Azerion Sverige
AB).
OBEROENDE GENTEMOT BOLAGET OCH
STÖRRE AKTIEÄGARE:
Ja/Nej
OBEROENDE GENTEMOT BOLAGET OCH
STÖRRE AKTIEÄGARE: JA/JA
Oberoende gentemot bolaget och större
aktieägare: Ja/Ja
Oberoende gentemot bolaget och större
aktieägare: Ja/Nej
MATS GABRIELSSON
Styrelseledamot sedan 2022
TROND DALE
Styrelseledamot sedan 2025
MATTIAS MAGNUSSON
Arbetstagarrepresentant sedan 2022
FÖDD: 1950 FÖDD: 1950 FÖDD: 1974
UTBILDNING: Civilekonom från Stockholms Han-
delshögskola
UTBILDNING: Royal Norwegian Naval Academy, Bergen / Norway, Handelshochscule
St. Gallen, St. Gallen / Switzerland (University of Eastern Switzerland)
UTBILDNING: Marknadsföring/Ekonomi IHM
ÖVRIGA STYRELSE UPPDRAG: Styrelseordförande i
Gabrielsson Invest AB och i Trention AB. Styrelse-
ledamot i Rapid Säkerhet AB och i Bofast AB.
ÖVRIGA STYRELSE UPPDRAG: Fort Nox Finance AB Malmö, styrelseledamot, Styrelse-
ordförande Lidion Bank, Malta
ÖVRIGA STYRELSE UPPDRAG: -
ARBETSLIVSERFARENHET: Entreprenör och egen
företagare.
ARBETSLIVSERFARENHET: Goldman Sachs London, chef för Nordic FX (ED), Credit Agri-
cole Stockholm, chef för Nordic CM (MD), DLP Capital Stockholm, partner/VD, ABS
Factoring Stockholm, partner/VD, Partner och styrelseledamot Racom AS Oslo, Styrel-
seledamot Fort Nox Växjö, Styrelseordförande Fort Nox Växjö, Styrelseordförande Adux
Paris, Styrelseledamot ABS Factoring Stockholm, Storhavet AB, Ägare/Seniorrådgivare,
Styrelseledamot Fort Nox Finance Malmö, Styrelseledamot Fimento Stockholm
ARBETSLIVSERFARENHET: Olika befattningar
inom Eniro.
BEFATTNING: Mediabyråansvaring/KAM.
AKTIEINNEHAV I ENIRO: 84 299 562 via B.O.
Intressenter AB.
AKTIEINNEHAV I ENIRO: - AKTIEINNEHAV I ENIRO: 750 000 teck-
ningsoptioner via närstående.
OBEROENDE GENTEMOT BOLAGET OCH STÖRRE
AKTIEÄGARE: Ja/Nej
OBEROENDE GENTEMOT BOLAGET OCH STÖRRE AKTIEÄGARE: Ja/Ja OBEROENDE GENTEMOT BOLAGET OCH
STÖRRE AKTIEÄGARE: Ej tillämpligt
16
Aktieinnehav innefattar även närståendes innehav.
Koncernledning
HOSNI TEQUE-OMEIRAT
VD och koncernchef
MARIO VON DAHN
CFO
FÖDD: 1981 FÖDD: 1970
ANSTÄLLD: 2022 ANSTÄLLD: 2025
UTBILDNING: Magisterexamen från Handelshögskolan i Örebro UTBILDNING: Master Business & Administration Stockholm University
ARBETSLIVSERFARENHET: VD SpectrumOne AB (publ), tidigare Affärsutvecklingschef E.
ON Sverige, Business Development Manager Schneider Electric Business, Group Busi-
ness Controller Sharp Electronics Group samt Senior Auditor Ernst & Young.
ARBETSLIVSERFARENHET: CFO - Accedo Broadband AB, CFO - Svenska Postkodlotteriet,
Director Group Finance and Business control - Handicare, Head of Accounting - 3
Scandinavia. Former Charted Accountant (fd auktoriserad revisor) at PwC and EY
ÖVRIGA EXTERNA UPPDRAG: Styrelseledamot SpectrumOne AB (publ), Samhall Aktite-
bolag och Skippo AB
Övriga Externa uppdrag: -
AKTIEINNEHAV I ENIRO: 93 751 636 stamaktier via SpectrumOne AB (publ) och 2 846 814 privat. Aktieinnehav i Eniro: -
TECKNINGSOPTIONER I BOLAGET: 3 500 000. Teckningsoptioner i bolaget: 1 500 000.
MIKAEL LINDSTRÖM
Vice President Marketing Partner
ANITA LEIFSEN-CHRISTOFFERSEN
Vice President Transformation & Strategic Projects
FÖDD: 1963 FÖDD: 1978
ANSTÄLLD: 2022 ANSTÄLLD: 2004
UTBILDNING: Civilekonom från Lunds Universitet UTBILDNING: Bachelor in Marketing communication från Handelshøyskolen BI
ARBETSLIVSERFARENHET: Chief Marketing Officer BDO Sweden, Marknads och Försälj-
ningsdirektör Eniro. Grundare och konsult inom management, leadership, sales and
marketing Humagic Group AB , Marknads och säljchef Previa AB, Country Manager
Segmentor AS, Grundare Accept Säljutveckling AB
ARBETSLIVSERFARENHET: Head of Product & Technology Robin, Head of Nordic Projects,
Country Manager Norway, Sales Director B2B Eniro Norway, samt flera ledande befatt-
ningar inom försäljning, affärsutveckling och transformation inom Eniro-koncernen.
ÖVRIGA EXTERNA UPPDRAG: - ÖVRIGA EXTERNA UPPDRAG: -
AKTIEINNEHAV I ENIRO: - AKTIEINNEHAV I ENIRO: -
TECKNINGSOPTIONER I BOLAGET: 3 500 000. TECKNINGSOPTIONER I BOLAGET: 750 000.
17
Förvaltningsberättelse
VERKSAMHET
Koncernens verksamhet består av två affärsområden.
Affärsområde Marketing Partner, som står för 67 procent av
omsättningen, erbjuder mikro, små och medelstora företag ett
helhetserbjudande av digitala marknadsföringstjänster med
hjälp av såväl externa partnerskap som egna sökmotorer.
Nettoomsättningen har ökat med 10% mot föregående år.
Affärsområde Dynava erbjuder kundtjänst och svarsservice
för större bolag i Norden samt nummerupplysningstjänster
och svarar för 33 procent av omsättningen. Affärsområdet
Dynavas omsättning minskade med 14 procent i jämförelse
mot föregående år.
INTÄKTER OCH RESULTAT
Nettoomsättningen uppgick till 955 MSEK (951), en ökning
med 4 MSEK mot föregående år motsvarande 0 procent.
Valutaomräkningseffekter påverkade nettoomsättningen
med -14 MSEK (-4). Nettoomsättningen för affärsområdet
Marketing Partner uppgick till 637 MSEK (581), en ökning med
10 procent. Nettoomsättningen från Dynava uppgick till 318
MSEK (370), en minskning med 14%.
Geografiskt var nettoomsättningens fördelning; Sverige 522
MSEK (492), Norge 105 MSEK (113), Danmark 124 MSEK (141) och
Finland 204 MSEK (205).
Koncernens rörelsekostnader exklusive av- och nedskrivnin-
gar uppgick till -843 MSEK (-822). En uppgång med 21 MSEK
mot föregående år motsvarande 3 procent drivet främst av
engångskostnader om 16 MSEK.
Efter av- och nedskrivningar om -68 MSEK (-71) uppgick kon-
cernens rörelseresultat till 55 MSEK (72). Koncernens totala
av- och nedskrivningar fördelas mellan materiella anläggn-
ingstillgångar till -27 MSEK (-33) och immateriella anläggn-
ingstillgångar till -41 MSEK (-38).
Koncernens EBITDA uppgick till 123 MSEK (143), vilket motsvarar
en EBITDA-marginal om 12,8 procent (15,0). Justerad EBITDA
uppgick till 139 MSEK (143) exklusive jämförelsestörande post-
er om 16 MSEK (0). EBITDA hade följande fördelning; Marketing
Partner 128 MSEK (143), Dynava 12 MSEK (15) samt Övrigt -17
MSEK (-16). Övrigt avser intäkter och kostnader i Eniro Group
AB som ej allokerats till affärsområdena.
Finansnettot uppgick till -5 MSEK (-8) och består i huvudsak av
räntor på pensionsskuld -9 MSEK (-9) räntekostnader -1 MSEK
(-3) som delvis motverkas av valutakursdifferenser på inom
koncernens cashpool 5 MSEK (0), ränteintäkter 1 MSEK (4).
Resultat före skatt uppgick till 39 MSEK (57).
Redovisad skatt uppgick till 5 MSEK (10). Skatten påverkades
positivt främst på grund av uppskjuten skatteintäkt i Norge
på 5 MSEK (5) relaterat till temporära skillnader som inte
tidigare tagits upp på grund av historiska förluster, samt
uppskjuten skatteintäkt i Danmark på 3 MSEK (3).
Årets resultat uppgick till 46 MSEK (68).
FEMÅRSÖVERSIKT
MSEK 2025 2024 2023 2022 2021
Omsättning 955 951 960 930 828
Rörelseresultat 55 72 4 65 -97
Totala tillgångar 982 951 947 1 053 990
Medeltal anställda 874 887 915 775 616
Soliditet % 35 30 28 29 10
Styrelsen och verkställande direktören för Eniro Group AB avger
härmed årsredovisning och koncernredovisning för räken-
skapsåret 1 januari till 31 december 2025. Eniro Group AB, med
säte i Stockholm, är ett publikt aktiebolag med organisations-
nummer 556588-0936.
18
LIKVIDITET, FINANSIELL STÄLLNING OCH NETTOLÅNESKULD
Koncernens likvida medel uppgick till 189 MSEK (163). Kon-
cernens egna kapital uppgick per 31 december till 344 MSEK
(284). Soliditeten uppgick till 35,0 procent (29,9).
GOODWILL OCH ÖVRIGA IMMATERIELLA TILLGÅNGAR
Immateriella anläggningstillgångar uppgick till 530 MSEK (519),
varav goodwill avsåg 478 MSEK (444). Ingen nedskrivning av
goodwill genomfördes under året eller föregående år.
INVESTERINGAR OCH UTVECKLING
Enirokoncernen investerar löpande resurser i utveckling av
nya och befintliga applikationer och plattformar. Under året
har totalt 14 MSEK (14) investerats i utvecklingskostnader.
Vidare har 0 MSEK (35) investerats hänförligt till samarbetet
med Azerion, där plattformar optimeras och flyttas till en
molnbaserad infrastruktur.
PENSIONSSKULD
Koncernens pensionsförpliktelse uppgick per 31 december
2025 till 268 MSEK (296). Minskningen beror till största del av
förändrade aktuariella antaganden, se not 23. Under 2025
amorterades PRI-skulden med 5 MSEK (4). Kreditförsäkringen
för säkerställande av Eniro Sverige AB:s pensionsförpliktelse
har förnyats med kreditförsäkringsbolaget PRI och löper t.o.m.
den 31 december 2026.
MEDARBETARE
Medelantalet heltidsanställda i koncernen uppgick under
2025 till 874 (887). Vid årets utgång uppgick antalet heltids-
anställda till 832 (880).
MODERBOLAGET
Moderbolagets verksamhet består av koncerngemensam-
ma funktioner för bland annat ekonomisk rapportering och
uppföljning, kommunikation och investerarkontakter. Nettoom-
sättningen uppgick till 15 MSEK (14) och avser fakturering av
tjänster inom koncernen. Periodens resultat uppgick till 4 MSEK
(128). Resultatet 2024 påverkades positivt med 140 MSEK avse-
ende utdelning från dotterföretag, 2025 års resultat påverka-
des positivt med 29 MSEK avseende koncernbidrag. Per den 31
december 2025 uppgick moderbolagets egna kapital till 483
MSEK (479), varav fritt eget kapital uppgick till 184 MSEK (180).
AKTIER OCH INNEHAV AV EGNA AKTIER
Per den 31 december 2025 uppgick det totala antalet aktier till
746 182 472 (746 182 472). Eniro Group AB hade per den 31 de-
cember 2025 ett eget innehav om 18 175 356 aktier (18 175 356).
KAPATENS KLANDERTALAN
Vid bolagsstämman den 12 september 2022 fattade Eniro
beslut om att införa en enhetlig aktiestruktur genom att inlö-
sa samtliga utestående preferensaktier av serie B, omvandla
preferensaktier av serie A till stamaktier samt genomföra en
riktad nyemission. Besluten registrerades hos Bolagsverket
och verkställdes. Efter genomförandet har bolaget endast ett
aktieslag med lika rätt till kapital, utdelning och röster.
Den 1 december 2022 väckte Kapatens Investment AB talan
vid Solna tingsrätt och klandrade beslutet om inlösen av
preferensaktier av serie B. Kapatens framställde inte något
yrkande om inhibition och besluten kunde därför registreras
och verkställas. Kapatens har därefter även klandrat vissa
efterföljande beslut om utdelning samt delar av beslut om
bolagsordningsändring. Dessa mål har vilandeförklarats i av-
vaktan på slutligt avgörande i det ursprungliga klandermålet.
Tingsrätten biföll Kapatens talan genom dom den 28 juni
2024. Domen fastställdes av Svea hovrätt den 2 april 2025.
I båda instanserna förekom skiljaktiga meningar till stöd för
bolagets beslut. Eniro överklagade hovrättens dom och an-
sökte om prövningstillstånd hos Högsta domstolen.
Styrelsen har, med stöd av extern juridisk rådgivning, löpande
bedömt att de verkställda bolagsstämmobesluten och den
genomförda aktiestrukturförändringen inte praktiskt skulle
kunna återställas. Den tidigare bedömningen har därför varit
att den yttersta ekonomiska konsekvensen för bolaget i hu-
vudsak skulle begränsas till skyldighet att ersätta motpartens
rättegångskostnader.
Den utdragna rättsprocessen har emellertid medfört en
betydande osäkerhet för bolaget. Processen har påverkat
bolagets handlingsfrihet, inklusive möjligheten att långsiktigt
planera kapitalstruktur och utdelningspolicy, samt skapat
osäkerhet i handeln med bolagets aktier. Mot denna bak-
grund har styrelsen, med stöd av bolagets större aktieägare
representerande cirka 70 procent av aktierna, gjort bedöm-
ningen att en förlikning är affärsmässigt motiverad och till
gagn för bolaget och dess aktieägare.
Under februari månad 2026 ingick Eniro ett förlikningsavtal
med Kapatens Investment AB. Förlikningen innebär att par-
terna gemensamt hemställer att Högsta domstolen undan-
röjer underrätternas domar. Under förutsättning att Högsta
domstolen beslutar i enlighet med parternas hemställan ska
de vilandeförklarade målen återkallas och samtliga tvister
mellan parterna avslutas. Eniro ska i samband med detta
utge en total förlikningsersättning om 17 MSEK. Ett återbetal-
ningspliktigt förskott om 10 procent erläggs i samband med
överenskommelsen. Kapatens återtar samtliga klanderta-
lan och avstår från varje ytterligare anspråk mot bolaget
eller dess styrelse. Bolagets aktiestruktur med en aktieserie
kvarstår i enlighet med tidigare verkställda bolagsstämmo-
beslut. Förlikningen är villkorad av Högsta domstolens beslut i
enlighet med parternas gemensamma hemställan.
Den 18 februari 2026 meddelade Högsta domstolen beslut
genom vilket Svea hovrätts dom från den 2 april 2025 samt
Solna tingsrätts dom från den 28 juni 2024 undanröjdes och
målet avskrevs. Högsta domstolen fattade beslutet i enlighet
med den hemställan som Eniro och Kaptens gjorde gemen-
samt till Högsta domstolen enligt det förlikningsavtal parter-
na ingick den 10 februari 2026.
MILJÖPÅVERKAN
Koncernen bedriver ingen tillståndspliktig verksamhet enligt
gällande miljöbestämmelser. På www.enirogroup.com finns
mer information om Eniros miljöarbete.
19
HÅLLBARHETSRAPPORT
Koncernens CSRD rapport för 2025, som återfinns på sidorna
[21-74] i denna årsredovisning, är upprättad av Eniro Group
AB (publ), org nr 556588-0936, med säte i Stockholm.
ERSÄTTNINGAR
Ersättningarna till styrelsens ledamöter och till koncernled-
ningen samt de riktlinjer för ersättning till ledande befatt-
ningshavare som fastställdes av årsstämman 2025 finns
beskrivna i not 10.
VÄSENTLIGA HÄNDELSER UNDER 2025
• Den 3 januari 2025 tillkännagav Eniro att tillträdet av för-
värvet av Medialuotsi Oy ägt rum.
• Den 19 februari 2025 beslutade styrelsen att utvärdera en
särnotering av Dynava.
• Den 21 februari tillkännagav Eniro att Stefan Liljedahl har
utsetts till ny Interim Chief Financial Officer (CFO) under
den tid rekryteringen av ny permanent CFO pågår. Stefan
tillträdde tjänsten den 10 mars 2025.
• Den 2 april förlorade Eniro Kapatens klandertalan mot in-
lösenbeslutet av preferensaktier 2022 i hovrätten. Bolaget
har överklagat domen och ansökt om prövningstillstånd.
• Den 25 april tillkännagav Eniro att Mario von Dahn har
utsetts till ny Chief Financial Officer (CFO). Mario tillträder
tjänsten den 19 augusti 2025.
• Årsstämman den 28 maj fattade beslut om omval av
styrelseledamöterna Fredric Forsman, Mia Batljan, Fredrik
Crafoord, Mats Gabrielsson, Joost Merks och omval av
styrelsens ordförande Fredric Forsman samt nyval av
Trond Dale.
• Årsstämman beslutade att ingen utdelning lämnas
för räkenskapsåret 2024, årets vinstmedel överförs i ny
räkning.
• Den 1 juli förvärvade Eniro Qwamplify Nordics för att stär-
ka sin position inom digital marknadsföring i Norden.
• Den 19 augusti tillträdde Mario von Dahn som Chief Fi-
nancial Officer (CFO) på Eniro.
FÖRVÄNTAD FRAMTIDA UTVECKLING
De långsiktiga trenderna för digital marknadsföring är
starka och även om kundgruppen inom affärsområdet
Marketing Partner varit påverkade av lågkonjunkturen har
affärsområdet under året med de omställningar som gjorts
kunnat leverera en stark lönsamhet. Förhoppningen är att
när marknadssituationen förbättras är bolaget väl rustat
för tillväxt och fortsatt hög lönsamhet både inom befintliga
men även nya produktsegment och geografier. Affärsom-
rådet Dynava har och kommer fortsätta genomföra viktiga
investeringar i AI, digitalisering och automatisering som
tillsammans med fortsatt fokus på best-shoring konceptet
bör möjliggöra både tillväxt och ökad lönsamhet.
RISKER OCH OSÄKERHETSFAKTORER
Väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer finns beskrivna på
sidan 80 och i not 25 på sidan 100. För att motverka denna
period av avmattning i branschen fortsätter arbetet med
åtgärder som syftar till att anpassa verksamheten efter rå-
dande situation. Åtgärdsplaner uppdateras kontinuerligt för
att säkerställa den operationella och finansiella flexibiliteten.
HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN
• Den 4 februari 2026 tillkännagav Eniro att tillträdet av
förvärvet av Mainostoimisto SST Oy ägt rum.
• Den 10 februari 2026 lämnade Eniro ett pressmeddelande
om att bolaget träffat ett förlikningsavtal med Kapatens.
• Den 18 februari 2026 meddelade Högsta domstol
att underrätternas domar undanröjts och att målet
avskrivits.
• Den 23 februari 2026 meddelar Eniro att Mats och Eva
Qviberg är nya storägare i Eniro.
Styrelsens för Eniro Group AB yttrande enligt 18 kap. 4 § ak-
tiebolagslagen avseende förslaget till årsstämman 2026 om
vinstutdelning för räkenskapsåret 2025.
Styrelsen för Eniro Group AB har föreslagit att de till stäm-
mans förfogande stående vinstmedlen i moderbolaget,
balanserat resultat om 180 057 239 kr samt årets resultat om
4 288 526 kr, totalt 184 184 345 765 kr, disponeras så att totalt
0,05 kr per aktie, motsvarande sammanlagt 36 400 356 kr,
utdelas till aktieägarna och att återstående belopp 147 945
409 kr balanseras i ny räkning. I enlighet med 18 kap. 4 § ak-
tiebolagslagen avger styrelsen härmed följande motiverade
yttrande. Moderbolagets egna kapital har beräknats i enlig-
het med svensk lag och med tillämpning av redovisningsre-
kommendationen RFR 2 (Redovisning för juridiska personer),
utgiven av Rådet för finansiell rapportering.
FÖRSLAG TILL VINSTDISPOSITION
Följande medel står till moderbolagets förfogande, tusen
kronor:
Fritt kapital 180 057
Årets resultat 4 289
Summa: 184 346
Styrelsen föreslår en ordinarie utdelning om 0,05 SEK (0,00)
Utdelning till ägare 36 400
I ny räkning överföres 147 946
Summa: 184 346
20
YTTRANDE
Styrelsen finner att full täckning finns för bolagets bundna
egna kapital efter den föreslagna vinstutdelningen. Det är
vidare styrelsens bedömning att den föreslagna vinstutdel-
ningen är försvarlig med hänsyn till de krav som verksamhet-
ens art, omfattning och risker ställer på storleken av bolagets
och koncernens egna kapital samt bolagets och koncernens
konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt.
VERKSAMHETENS ART, OMFATTNING OCH RISKER
Verksamhetens art och omfattning framgår av bolagsord-
ningen och avgivna årsredovisningar. Den verksamhet som
bedrivs i bolaget och koncernen medför inte risker utöver
vad som förekommer eller kan antas förekomma i branschen
eller de risker som i allmänhet är förenade med bedrivande
av näringsverksamhet. Styrelsen bedömer att bolagets och
koncernens egna kapital efter antagande av ovannämnda
beslutsförslag, kommer att vara tillräckligt stort i relation till
de krav som ställs med hänsyn till bolags- och koncern-
verksamhetens art, omfattning och risker. Styrelsen har i
sammanhanget bland annat beaktat bolagets och koncer-
nens historiska utveckling, fastställd affärsplan, budgeterad
utveckling, omvärldssituationen samt konjunkturläget.
BOLAGETS KONSOLIDERINGSBEHOV, LIKVIDITET OCH
STÄLLNING I ÖVRIGT
Styrelsen har gjort en allsidig bedömning av bolagets och
koncernens ekonomiska ställning och dess möjligheter att på
sikt infria sina åtaganden. Den föreslagna vinstutdelningen
utgör cirka 8 procent av bolagets totala egna kapital och
cirka 11 procent av koncernens totala egna kapital. Styrelsen
bedömer att bolagets och koncernens soliditet är god med
beaktande av såväl de förhållanden som råder inom den
bransch som bolaget och koncernen verkar i som bola-
gets och koncernens storlek och relevanta förhållanden
i övrigt. Mot denna bakgrund anser styrelsen att bolaget
och koncernen har goda förutsättningar att hantera fram-
tida affärsrisker och även att hantera de förändringar som
förekommer i verksamheten. Planerade investeringar, liksom
avkastningen på det egna kapitalet och resultatprognoser
har beaktats. Styrelsen bedömer att antagande av styrel-
sens ovannämnda beslutsförslag inte skulle ändra detta.
Antagande av beslutsförslagen skulle inte negativt påverka
bolagets och koncernens förmåga att göra ytterligare af-
färsmässigt motiverade investeringar enligt antagna planer.
Antagande av beslutsförslagen bedöms ej påverka bolagets
eller koncernens förmåga att i rätt tid infria sina betalnings-
förpliktelser på vare sig kort eller Iång sikt. Vid avgivandet av
detta yttrande har styrelsen ägnat särskild uppmärksamhet
åt omvärldssituationen avseende den makroekonomiska si-
tuationen i Norden och dess tänkbara effekter på branschen
i allmänhet och bolaget och koncernen i synnerhet. Styrelsen
bedömer att koncernens verksamhet är mer motståndskraf-
tig mot nedgångar än många andra typer av verksamheter.
I tillägg till ovan redovisade överväganden har styrelsen
tagit hänsyn till alla övriga kända förhållanden som kan ha
betydelse för bolagets och koncernens ekonomiska ställning
och som inte beaktats inom ramen för det ovan anförda, in-
klusive väsentliga händelser som har inträffat efter utgången
av räkenskapsåret 2025.
______________________
Stockholm i april 2026 Styrelsen för Eniro Group AB (publ) Org.
nr. 556588-0936
2121
Eniro Group
Hållbarhetsredovisning
2025
Så här läser du rapporten
Varje kapitelrubrik innehåller en ESRS-kod som anger
vilken övergripande standard kapitlet hänvisar till.
Både kvalitativa och kvantitativa upplysningar
innehåller ESRS-referenser inom parentes som visar
vilka specifika krav Eniros information relaterar till.
Där det är möjligt har jämförande kvantitativ information
från föregående år inkluderats.
22
ESRS 2
Allmänna upplysningskrav
Inledning
Under senare år har Eniro Group (Eniro) utvecklat och
strukturerat sin hållbarhetsrapportering för att möta ökade
regulatoriska krav och intressenters förväntningar. Denna
rapport syftar till att ge transparent, jämförbar och tillförlitlig
information om Eniros miljömässiga, sociala och styrnings-
relaterade frågor (ESG) samt visa hur hållbarhetsaspekter
integreras i bolagets styrning, strategi och riskhantering.
Hållbarhetsrapporten har upprättats i enlighet med
European Sustainability Reporting Standards (ESRS) en-
ligt Corporate Sustainability Reporting Directive (CSRD).
ESRS 2 definierar de allmänna upplysningskraven för
rapporteringsskyldiga företag och är det ramverk som
Eniro använder för att identifiera, bedöma och rapporte-
ra väsentliga påverkningar, risker och möjligheter inom
hållbarhetsområdet.
BP 1 Allmän grund för upprättandet
av hållbarhetsredovisningen
Hållbarhetsupplysningarna i förvaltningsberättelsen utgör
Eniros lagstadgade hållbarhetsrapport enligt årsredovis-
ningslagen i dess lydelse efter införandet av CSRD och har
upprättats i enlighet med ESRS.
Rapporteringen sker på koncernnivå och omfattar all verk-
samhet och samtliga dotterbolag inom affärsområdena
Marketing Partner och Dynava, om inget annat anges. Sam-
ma konsolideringsprinciper som för koncernens finansiella
rapporter tillämpas (BP 1 5a; BP 1 5b i).
Rapporteringsomfattningen inkluderar Eniros egen verk-
samhet och, där det är relevant, uppströms och ned-
strömsaktiviteter i värdekedjan (BP 1 5c). Påverkan, risker och
möjligheter (IRO:er) har bedömts längs hela värdekedjan
som en del av koncernens dubbla väsentlighetsanalys, med
anpassad detaljeringsgrad beroende på hållbarhetsområ-
de och typ av värdekedjerelation.
Eniro har bedömt men inte utnyttjat möjligheten att uteläm-
na affärskänslig information om immateriella rättigheter,
know how eller innovation, eller upplysningar om föreståen-
de utveckling och ärenden under förhandling enligt artikel
19a (3) och 29a (3) i direktiv 2013/34/EU (BP 1 5d; BP 1 5d).
Hållbarhetsupplysningarna avser räkenskapsåret 1 januari–31
december 2025, om inget annat anges. Eniro är ett publikt
bolag noterat på Nasdaq Stockholm med huvudkontor i
Solna, Sverige.
BP 2 Upplysningar avseende
särskilda omständigheter
Tidshorisonter
Eniro tillämpar följande tidshorisonter för bedömning och
rapportering av hållbarhetsrelaterade påverkningar, risker
och möjligheter (BP 2 9a):
• Kort sikt: Upp till 1 år
• Medellång sikt: 1–5 år
• Lång sikt: Mer än 5 år
Om inget annat anges används dessa definitioner konse-
kvent i rapporten.
Värdekedjeuppskattningar och användning av
uppskattningar
Upprättandet av hållbarhetsrapporten kräver uppskattning-
ar och antaganden, särskilt för växthusgasutsläpp, energi
och avfall när fullständiga primärdata saknas. Trots detta
bedöms de angivna mätvärdena som tillräckligt detaljerade
för att ge tillförlitlig och korrekt information. I linje med ESRS
1 redovisar Eniro val av metodik, antaganden och datakällor
för centrala mått.
23
Översikt över centrala uppskattningar
Mått Grund för upprättande
Åtgärder för att förbättra
noggrannheten
Växthusgasutsläpp (GHG) Kombination av branschgenomsnitt, leverantörs och
produktnivå för förbrukningsdata och utsläppsintensitet.
Ytterligare information under E1 6 samt hur uppskatt-
ningarna påverkar tillförlitligheten.
Successiv ökning av andelen
specifika data och uppdate-
ring av emissionsfaktorer.
Bränsle- och elförbrukning
i fordon
Förbrukningsestimat baserat på uppskattad sträcka och
WLTP-data. Ytterligare information under E1-X samt hur
uppskattningarna påverkar tillförlitligheten.
Energiförbrukning Elförbrukning för vissa kontor estimeras när mätvärden
saknas. Ytterligare information under E1 X samt hur upp-
skattningarna påverkar tillförlitligheten.
Utökad användning av egna
mätare och förbättrade rutiner
för datainsamling.
Avfall Avfallsflöden från kontor uppskattas utifrån data för
huvudkontoret och antal anställda då specifika data
saknas från övriga hyresvärdar. Se E1 6 och E5 5 samt
hur uppskattningarna påverkar tillförlitligheten.
Förbättrad dialog med hyres-
värdar, utvärdering av alterna-
tiva uppskattningsmetoder.
(BP-2-10a; BP-2-10b; BP-2-10c; BP-2-10d; BP-2-11 b ii)
Källor till uppskattningsosäkerhet
Mätosäkerhet uppstår främst genom datakvalitet, använd-
ning av sekundärdata och antaganden om aktiviteter i
värdekedjan. Eniro strävar efter konsekventa metoder och
tydlig redovisning av osäkerhetskällor (BP 2 11a–b).
För delar av växthusgasinventeringen har antaganden och
estimat tillämpats när primärdata saknats, exempelvis
genom användning av sekundärdata, schablonbasera-
de emissionsfaktorer samt proportionell fördelning, vilka
beskrivs i tabellen ovan. Eniro arbetar med att förbättra
datakvalitet och minska parameterosäkerhet över tid. (BP-
2-11 b ii).
Störst osäkerhet i mätningarna bedöms ligga inom områ-
det klimat (E1). Vetenskaplig osäkerhet relaterad till globa-
la uppvärmningspotentialer (GWP) och bakomliggande
emissionsfaktorer är inbyggd i internationellt vedertagna
beräkningsmodeller och ligger utanför bolagets kontroll
(BP-2-11a). Ytterligare information relaterat till beräknings-
metodik finns under ESRS E1-6.
Det har använts en modell enligt GHG protokollet för att
kvantifiera uppskattningsosäkerhet där kvalitet på emis-
sionsfaktorer och aktivitetsdata aggregerats genom
etablerade felpropageringsmetoder. Den samlade osäker-
heten för den totala utsläppsinventeringen uppgår till cirka
±8 %, vilket bedöms motsvara hög datanoggrannhet givet
verksamhetens karaktär (BP 2 11b i). För mer information om
antaganden och uppskattningar som härrör E1-6 hänvisas
till beräkningsprinciperna på sida 42 BP 2 11b ii).
Förändringar i beredning och jämförbarhet
Detta är Eniros första hållbarhetsrapport upprättad enligt
CSRD och ESRS. Struktur, omfattning och presentation skiljer
sig därför från tidigare hållbarhetsrapportering enligt års-
redovisningslagen inom ramen för Non-Financial Reporting
Directive (NFRD) (BP 2 13a).
Beräkning av klimat och energidata följer samma övergri-
pande angreppssätt som tidigare rapportering enligt Green
House Gas Protocol (GHG-protokollet), men har förbättrats
för att linjera med ESRS gällande transparens, omfång, till-
förlitlighet och kvalitet. Detta innebär att från 2025 inklude-
ras tidigare ej redovisade utsläpp i följande Scope 3-kate-
gorier i GHG-protokollet:
• Kategori 1 – IT- och kontorsvaror
• Kategori 3 – Uppströms utsläpp från energi och
elektricitet
• Kategori 5 – Avfall
• Kategori 6 - Affärsresor, övernattningar.
Beräkningsprinciper och emissionsfaktorer har även för-
bättrats för Scope 2 - Elförbrukning i kontor, vilket jämfört
med tidigare underlag inneburit ökade utsläpp enligt den
marknadsbaserade principen. Förbättring har också gjorts
för Scope 3, Kategori 1 - IT-tjänster och Kategori 8 – Hyrda
kontor, vilket har inneburit minskade utsläpp jämfört med
tidigare underlag. Förändringarna ovan utgör förbättringar
inom befintlig beräkningsmodell snarare än metodändring-
ar (BP 2 13b–d).
Eniro har bedömt att effekten av uppdateringarna inte är
materiell för förståelsen av utvecklingen över tid. Någon
omräkning av jämförelsetal har därför inte gjorts, Omräk-
ning har bedömts som icke nödvändig med hänsyn till den
begränsade påverkan på rapporterade nyckeltal. Inga vä-
sentliga fel i tidigare hållbarhetsinformation har identifierats
som kräver rättelse eller omräkning (BP 2 14a–c).
EU taxonomin
Eniro omfattas av EU:s taxonomiförordning. Information om
koncernens berättigande och anpassning till EU taxonomin
presenteras i taxonomiavsnittet (sida 72-74) (BP 2 15).
24
Införlivande genom referenser
Inga upplysningskrav enligt ESRS har uppfyllts genom hän-
visning till andra rapporter eller dokument. Samtliga upplys-
ningar lämnas direkt i denna hållbarhetsrapport (BP 2 16).
Användning av övergångsbestämmelser
För sitt första rapporteringsår enligt CSRD har Eniro tillämpat
de övergångsbestämmelser som anges i Appendix C till
ESRS 1. Dessa har enbart använts för upplysningskrav inom
standarder som bedömts väsentliga genom den dubbla
väsentlighetsanalysen, vilka beskrivs nedan.
• ESRS S1 har bedömts som väsentlig. För dessa ämnen har
vissa datapunkter skjutits upp med stöd av infasnings-
reglerna, främst sådana som kräver ytterligare utveckling
av data och systemstöd. Se tabell 51 för mer information
om vilka datapunkter detta gäller.
• ESRS E1 och ESRS E5 har bedömts som väsentliga. För
dessa standarder har vissa datapunkter skjutits upp med
stöd av infasningsreglerna, främst sådana som kräver
ytterligare utveckling av data och systemstöd. Se tabell
för mer information om vilka datapunkter detta gäller.
• ESRS S3 och ESRS S4 har bedömts som väsentliga. Dessa
standarder har helt skjutits upp med stöd i förordning
(EU) 2023/2772 ”Quick Fix””.
(BP-2-17)
Datapunkter utelämnade med stöd i infasningsreglerna
(ESRS 1 appendix c) eller förordning (EU) 2023/2772
Standard Datapunkt som skjuts upp
ESRS E1 E1-9 (ESRS 1 appendix C)
ESRS E5 E5-6 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S1 S1-7 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S1 S1-8 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S1 S1-11 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S1 S1-12 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S1 S1-13 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S1 S1-14 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S1 S1-15 (ESRS 1 appendix C)
ESRS S3 Hela standarden med stöd i
(EU) 2023/2772 ”Quick Fix”
ESRS S4 Hela standarden med stöd i
(EU) 2023/2772 ”Quick Fix””
Tillämpningen av övergångsbestämmelserna påverkar inte
bedömningen av de berörda hållbarhetsfrågornas relevans
för affärsmodell, strategi eller riskhantering (BP 2 17a–d).
25
GOV 1 Administrativa, lednings-
och tillsynsorganens roll
Styrelsens roll och sammansättning
Eniros styrelse består av sju icke verkställande ledamö-
ter, inklusive en arbetstagarrepresentant, och är ytterst
ansvarig för strategi, övergripande mål och tillsyn över
hållbarhetsrelaterade frågor (GOV 1 21a–b). Verkställande
direktören (VD) ansvarar för den operativa ledningen i en-
lighet med styrelsens riktlinjer, med stöd av koncernledning-
en som genomför strategiska beslut och följer upp hållbar-
hetsrelaterade risker och mål. För ytterligare information se
bolagsstyrningsrapporten, sida 75.
Eniros övergripande styrningsstruktur, inklusive årsstämma,
styrelse, utskott, VD och revisorer, illustreras i figuren nedan.
Årsstämma
VD/Koncernchef
och koncernledning
Revisorer
3)
Valberedning
Val
Val
1)
Val
Information
Rapporter och kontrollMål, strategier och kontroll
Information
Förslag
1)
Information
1) Valberedningen förbereder förslag till beslut som presen teras på årsstämman.
Årsstämman beslutar om principer för tillsättande av valberedning.
2) Det är styrelsen som inrättar eventuella utskott och utser vilka i styrelsen som ska
ingå i respektive utskott.
3) Utför revision och rapporterar till styrelsen och aktie ägarna.
4) Utvärderingen av styrelsens arbete rapporteras till valberedningen.
Viktiga interna styrinstrument
Affärsidé och mål, bolagsordning, styrelsens arbetsordning, in-
struktion till VD, strategier och policyer avseende bland annat etik,
finans-, information- och insiderfrågor och processer för intern
kontroll och styrning.
Viktiga externa styrinstrument
Aktiebolagslagen, årsredovisningslagen, Nasdaq Stockholms re-
gelverk för emittenter, andra relevanta lagar och Koden.
ENIROS STYRNINGSSTRUKTUR
Revisions utskott Ersättnings utskott
Styrelse
2) 4)
Styrelsen består av en kombination av ägarrepresentan-
ter och oberoende ledamöter, totalt 7 ledamöter. 58 % av
ledamöterna är oberoende i förhållande till bolaget och
dess större aktieägare, vilket speglar bolagets ägarstruktur
(GOV 1 21e).
Styrelsen har en bred kompetensbas inom bland annat
bolagsstyrning, finans, juridik, regelefterlevnad, investering-
ar, entreprenörskap, marknadsföring, teknik och IT, främst
på de nordiska och europeiska marknaderna (GOV 1 21c)
(GOV-1-21e).
Styrelsens könsfördelning under rapporteringsperioden
uppgick till 14 % kvinnor och 86 % män, vilket motsvarar en
ratio på 1:6 (GOV 1 21d).
Roller och ansvar för styrning av hållbarhetsfrågor
Styrelsen är Eniros högsta övervakande organ och har det
yttersta ansvaret för styrning, strategi och riskhantering, in-
klusive hållbarhet och ansvarsfullt företagande. Detta omfat-
tar fastställande av policyer såsom Uppförandekoden, beslut
om förväntningar på etiskt agerande och regelefterlevnad
samt tillsyn över hur väsentliga påverkningar, risker och möj-
ligheter identifieras, bedöms och hanteras (GOV 1 22a).
26
VD ansvarar, med stöd av koncernledningen, för att in-
tegrera fastställda policyer och ramverk i den operativa
verksamheten. Det innefattar att etablera interna kontroller,
fördela ansvar, följa upp efterlevnad och säkerställa att kor-
rigerande åtgärder vidtas vid överträdelser eller incidenter
(GOV 1 22b).
Ansvar för hållbarhetsrelaterade frågor är integrerat i
befintliga lednings- och styrningsstrukturer och hanteras
genom ett tvärfunktionellt arbetssätt där relevanta interna
funktioner bidrar inom respektive ansvarsområden, sna-
rare än hantering i fristående processer eller i ett separat
hållbarhetsutskott. Den verkställande ledningen ska, i enlig-
het med styrningsstrukturen och frågans betydelse, förse
styrelsen med information om hållbarhetsrelaterade risker,
incidenter och riskreducerande åtgärder. Styrelsen använ-
der denna information i sin tillsyn av affärsrisker och intern
kontroll och kan utmana ledningen där så är relevant (GOV
1 22c i-iii).
Mål, uppföljning och kontroll av hållbarhet
Mål kopplade till väsentliga påverkningar, risker och möjlig-
heter fastställs och följs upp under styrelsens och den verk-
ställande ledningens tillsyn och ansvar, som en integrerad
del av styrnings och strategidiskussioner (GOV 1 22d). Håll-
barhetsrelaterade risker beaktas inom den övergripande
riskhanteringen, vilket säkerställer samstämmighet mellan
strategi, hållbarhetsprioriteringar och riskhantering.
Tillgång till hållbarhetskompetens
Styrelsen och koncernledningen säkerställer att nödvändig
hållbarhetskompetens finns eller utvecklas genom:
• Löpande bedömning av kompetensbehov
• Integrering av hållbarhetsansvar i befintliga
ledningsroller
• Intern utbildning och kunskapsdelning
(GOV-1-23).
Vid behov anlitas extern expertis inom hållbarhetsrappor-
tering, CSRD/ESRS, affärsetik, ansvarsfulla leverantörskedjor
och mänskliga rättigheter, för att upprätthålla tillräcklig
kompetens. Eniro har under rapporteringsåret säkerställt
sådan tillgång (GOV 1 23a–b).
GOV 2 Information som tillhanda-
hålls till och hållbarhetsfrågor som
behandlas av företagets adminis-
trativa, ledande och tillsynsorgan
Styrelsens ansvar och arbetsformer
Styrelsen i Eniro fastställer strategier och övergripande mål,
anger riktlinjer för agerande för att stödja långsiktigt värde-
skapande och säkerställer att ändamålsenliga system finns
för uppföljning och kontroll av verksamheten och tillhörande
risker. Detta omfattar efterlevnad av tillämplig lagstiftning,
interna policyer och hållbarhetsrelaterade krav (GOV 2 26a).
Hållbarhetsfrågor integreras i styrelsens ordinarie arbete
snarare än en separat process, och hanteras främst inom
ramen för:
• Intern kontroll och riskhantering
• Uppföljning av regelefterlevnad
• Uppdatering av styrande dokument och policyer
• Strategidiskussioner och affärsplanering
VD och CFO deltar normalt vid styrelsemöten och tillhanda-
håller rapportering, analyser och beslutsunderlag, inklusive
hållbarhetsrelaterade risker, incidenter och principer för
hållbarhetsrapportering.
Information och rapportering till styrelsen
Under rapporteringsperioden informerades styrelsen om:
• Metodik, genomförande och resultat av Eniros första
dubbla väsentlighetsanalys
• Identifierade väsentliga påverkningar, risker och möjlig-
heter (IRO:er)
• Centrala hållbarhetsrelaterade risker och
internkontrollfrågor
Hållbarhetsrelaterad information lämnas till styrelsen
löpande genom ledningsrapportering och minst årligen i
samband med strategigenomgångar, riskbedömningar och
upprättandet av hållbarhetsrapport. Vid behov sker ytter-
ligare rapportering ad hoc när frågor av större betydelse
uppstår.
Styrelsen fullgör även revisionsutskottets uppgifter och
tillämpar revisionsutskottets arbetsordning. Detta omfattar
tillsyn över intern kontroll, riskhantering och tillförlitligheten
i både finansiell och icke finansiell rapportering, inklusive
hållbarhetsrapporteringen.
Beaktande av hållbarhet i strategi och beslutsfattande
Rapporteringsåret är det första året som Eniro har genom-
fört en dubbel väsentlighetsanalys i enlighet med ESRS.
Analysen har möjliggjort avvägningar av vilka hållbarhets-
ämnen som är väsentliga för Eniro genom hela värdeked-
jan. Eniros identifierade påverkan, risker och möjligheter
(IRO:er) har beaktats inom ramen för befintliga strategiska
och operativa beslutsprocesser samt riskhanteringssystem
(GOV 2 26b).
27
Flera väsentliga IRO:er relaterar till områden som hanteras
genom etablerade strategier, policyer och kontrollproces-
ser, såsom:
Många av de väsentliga IRO:erna är kopplade till områden
som redan hanteras genom etablerade strategier, policyer
och kontrollprocesser, exempelvis:
• Dataskydd och informationssäkerhet
• Affärsetik och regelefterlevnad
• Arbetsvillkor och kompetensförsörjning
• Energi och resurseffektivitet
Hållbarhetsrelaterade risker integreras därmed i den över-
gripande riskhanteringen tillsammans med finansiella och
operativa risker (GOV 2 26b). En översikt över Eniros väsent-
liga IRO:er, kopplade till relevanta ESRS ämnen, samt deras
avvägningar, presenteras i avsnitt SBM 3 (GOV 2 26c).
GOV 3 Integrering av hållbarhets-
relaterad prestation i incitaments-
program
Eniros ersättningsstyrning anger att rörlig ersättning ska
baseras på förutbestämda och mätbara kriterier som är
utformade för att främja långsiktigt värdeskapande. Eniro
kopplar för närvarande inte incitamentsprogram till specifi-
ka hållbarhetsrelaterade nyckeltal, såsom klimatrelaterade
prestationsindikatorer eller mål för minskade växthusgasut-
släpp. Styrelsen och ersättningsutskottet följer utvecklingen
inom hållbarhetsrelaterad ersättning och kommer under
kommande perioder att utvärdera möjligheten att integrera
relevanta hållbarhetskriterier i incitamentsprogrammen på
ett sätt som är proportionerligt till Eniros verksamhet, risk-
profil och strategiska inriktning. (GOV 3 29, E1 GOV-3-13)
GOV 4 Uttalande om tillbörlig akt-
samhet (due diligence)
Eniros tillbörliga aktsamhet (due diligence) utgår från bola-
gets hållbarhetspolicy som kräver att verksamheten bedrivs i
linje med FN:s Global Compact och att hållbarhetsprestanda
mäts, följs upp och förbättras kontinuerligt. Policyn omfattar
både den egna verksamheten och leverantörer och ut-
gör grunden för arbetet med due diligence inom centrala
hållbarhetsområden, bland annat affärsetik, arbetsvillkor,
mänskliga rättigheter, miljö och leverantörskedjor (GOV 4 30).
Due diligence är integrerad i de befintliga styrnings , risk-
hanterings och affärsprocesserna och är proportionerlig till
verksamhetens art, omfattning och riskprofil. Arbetet bygger
på identifiering och hantering av väsentliga påverkningar,
risker och beroenden längs värdekedjan, i linje med ESRS
och internationella riktlinjer.
Nedan sammanfattas de centrala stegen i Eniros due dili-
gence process samt var de beskrivs i hållbarhetsrapporten.
Centrala delar av tillbörlig aktsamhet
Tabell – Översikt över due diligence processen
Steg Beskrivning och hänvisning
a) Integrering Tillbörlig aktsamhet är integrerad i
styrning, strategi och affärsmodell.
Se GOV 1 och GOV 2.
b) Intressentdialog Dialog med berörda intressenter
som underlag för identifiering och
prioritering. Se SBM 3, IRO 1, GOV 2
och S1 2.
c) Identifiering och
bedömning
Identifiering och bedömning av
negativa påverkningar i egen verk-
samhet och värdekedja. Se IRO 1,
SBM 3, S1 2 samt E1 ESRS 2 IRO 1 och
E5 ESRS 2 IRO 1.
d) Åtgärder Förebyggande och begränsande
åtgärder genom policyer, kontroller
och leverantörskrav. Se GOV 1, GOV
2, SBM 3, E1 3, S1 4 och E5 2.
e) Uppföljning Uppföljning av effektivitet och
rapportering av resultat. Se E1 4, E5
3 och S1 5.
GOV 5 Riskhantering och intern kontroll
avseende hållbarhetsrapportering
Eniros hållbarhetsrapportering styrs inom ramen för det
övergripande systemet för intern kontroll och riskhante-
ring, vilket behandlas vid ordinarie styrelsemöten. Styrelsen
ansvarar för att det finns ändamålsenliga strukturer för att
övervaka och kontrollera verksamheten och dess risker, in-
klusive risker kopplade till hållbarhetsrapportering, samt för
att säkerställa efterlevnad av tillämplig lagstiftning och in-
terna policyer. Hållbarhetsrapporteringen omfattar samtliga
väsentliga ESRS-upplysningar och bygger på tydligt definie-
rade roller och ansvar, utsedda dataägare, dokumenterad
datainsamling, kvalitetssäkring och ledningsgranskning före
styrelsens godkännande (GOV-5-36a).
Eniros riskhanteringsprocess behandlar risker relaterade
till hållbarhet enligt en strukturerad metodik som identi-
fierar och bedömer risker utifrån sannolikhet och poten-
tiell effekt, och omfattar finansiella, operativa, legala och
anseendemässiga konsekvenser samt, relevant påverkan
på människor och miljö i linje med ESRS. Riskerna prioriteras
utifrån en samlad bedömning av sannolikhet och effekt och
integreras därefter i koncernens övergripande riskrapporte-
ring och uppföljning.
Styrelsen fullgör revisionsutskottets uppgifter och tillämpar
dess arbetsordning. Detta innefattar tillsyn av intern kontroll
och riskhantering, samt tillförlitligheten finansiell och icke
finansiell rapportering, liksom regelbunden dialog med den
externa revisorn rörande granskningsfrågor (GOV 5 36b).
28
Risker kopplade till hållbarhetsrapportering
Eniro har identifierat att risker relaterade till hållbarhetsrap-
porteringen främst avser:
• Regelefterlevnad (till exempel CSRD/ESRS krav)
• Risk för greenwashing och anseendepåverkan
• Fel, brister eller osäkerheter i data, beräkningsantagan-
den och sammanställning
Syftet med intern kontroll av hållbarhetsrapporteringen
är att säkerställa att offentliggjord information är korrekt,
tillförlitlig, fullständig, konsekvent, transparent och relevant
(GOV 5 36c).
Processer, kontroller och uppföljning
Resultat från riskbedömningar och interna kontroller inte-
greras i relevanta funktioner genom koncernens styrnings-
ramverk. Identifierade brister, förbättringsområden eller
datakvalitetsfrågor hanteras av utsedda dataägare och
berörda funktioner genom:
• Uppdaterade insamlings och rapporteringsprocesser
• Förstärkta kontroll och valideringsrutiner
• Tydliggjorda roller, ansvar och dokumentation
Dessa resultat beaktas också vid vidareutveckling av me-
toder och riktlinjer kopplade till hållbarhetsrapporteringen.
(GOV 5 36d)
Rapportering av risker och kontrollresultat till koncern-
ledningen och styrelsen sker genom ordinarie rapporte-
ring, uppföljning av intern kontroll och styrelsens tillsyn av
rapporteringens tillförlitlighet. Väsentliga iakttagelser och
incidenter eskaleras vid behov ad hoc. Minst en gång per år
genomförs en samlad genomgång i samband med styrel-
sens godkännande av hållbarhetsrapporten (GOV 5 36e).
Data, källor och datakvalitet
Hållbarhetsrapporten innehåller kvantitativ och kvalitativ
information. Kvantitativa uppgifter avser främst klimat och
energidata, avfallsflöden och personalrelaterad statistik,
och har datarisker kopplade till fullständighet, detaljnivå,
beräkningsfel och antaganden. Data från interna system
bedöms generellt som förenade med lägre risk än data från
externa källor, såsom leverantörer. En heltäckande riskbe-
dömning av kvantitativa hållbarhetsdata har ej genom-
förts, och behov detta ska utvärderas under kommande
rapporteringsperioder.
Kvalitativa uppgifter avser främst styrningsstrukturer,
policyer, processer och ledningsrutiner, som i huvudsak
hämtas från interna källor (t.ex. styrdokument och intern
dokumentation) och bedöms ha låg risk gällande bristande
tillförlitlighet.
För att hantera risker och säkerställa datakvalitet tillämpar
Eniro ett kontrollramverk med tydligt definierade roller och
ansvar. En hierarki med dataägare, granskare och godkän-
nare säkerställer fördelning av ansvar och arbetsuppgifter.
Checklistor och valideringsrutiner används för att säkerstäl-
la fullständighet, konsekvens och efterlevnad.
Hållbarhetsdata och upplysningar genomgår intern
granskning och validering, inklusive rimlighetskontroller mot
interna och externa källor. Hållbarhetsrapporten genomgår
extern granskning av auktoriserade revisorer innan den slut-
ligen godkänns av styrelsen.
SBM 1 Strategi, affärsmodell och
värdekedja
Affärsmodell och strategisk inriktning
Eniro tillhandahåller tjänster som stärker synlighet, engage-
mang och tillgång till information för företag och slut-
användare på de nordiska marknaderna, fördelat på två
affärsområden.
Marketing Partner tillhandahåller digitala marknadsförings-
tjänster till mikro , små och medelstora företag genom
egna lokala sök och informationsplattformar samt externa
digitala lösningar (t.ex. prestationsbaserad annonsering,
digital synlighet och kundkommunikation).
Dynava erbjuder kontaktcenter, svarstjänst och nummer-
upplysningstjänster till större företag och offentliga aktörer,
med fokus på kvalitet, effektivitet och användning av digi-
talisering, automatisering och AI baserade lösningar. (SBM 1
40a i; SBM-1-40a ii)
Inga väsentliga förändringar har skett i Eniros övergri-
pande tjänsteutbud under rapporteringsperioden, utöver
löpande utveckling och teknisk uppdatering inom befintliga
tjänsteområden.
Väsentliga hållbarhetsrelaterade IRO:er är nära kopplade till
denna affärsmodell med centrala frågor som:
• Dataskydd, informationssäkerhet och regelefterlevnad
• Energiförbrukning och klimatpåverkan kopplad till IT, data-
center och kontor
• Arbetsvillkor, kompetensförsörjning och medarbetares
välbefinnande i en personalintensiv tjänsteverksamhet
Hållbarhetsaspekter integreras genom styrelsefastställda
policyer som gäller för Eniros egen verksamhet och relevan-
ta delar av värdekedjan. Information om antal medarbetare
finns i avsnitt S1 6 (SBM 1 40a iii).
Koncernens strategi syftar till långsiktigt värdeskapande
genom att hjälpa kunder att växa, öka effektiviteten i deras
verksamhet och möjliggöra ansvarsfull interaktion med
slutanvändare. Den finansiella omsättningen för rapporte-
ringsåret presenteras i den finansiella delen av årsredovis-
ningen på sidan 82 (SBM 1 40b).
Marknader, kunder och intäktsprofil
Eniro är huvudsakligen verksamt i Sverige, Norge, Danmark
och Finland, med operativ närvaro kopplad till kontaktcen-
terverksamhet i Cypern, Estland, Moldavien och Senegal. In-
täkterna genereras uteslutande från professionella tjänster.
Eniro har ingen verksamhet eller intäkter inom sektorer som
rör fossila bränslen, kemikalier, kontroversiella vapen eller
29
tobak och erbjuder inte produkter eller tjänster som är för-
bjudna på vissa marknader. (SBM-1-40a iv)
Översikt över värdekedjan
Eniros väsentliga hållbarhetsrelaterande IRO:er uppstår
längs hela värdekedjan som omfattar uppströmsaktiviteter,
den egna verksamheten och nedströmsaktiviteter
• Uppströms: Inköp och partnerskap som möjliggör le-
verans av digitala tjänster, såsom molninfrastruktur, IT
hårdvara, programvara och energi. Här uppstår indirekt
miljöpåverkan (energiförbrukning och växthusgasut-
släpp) och styrningsrelaterade frågor i leverantörsledet.
• Egen verksamhet: Plattformsutveckling, datahantering,
digitala marknadsföringstjänster, rådgivning och kon-
taktcenterverksamhet. Dessa aktiviteter är beroende av
kvalificerade medarbetare, säker IT infrastruktur, kvali-
tetsledningsprocesser och tydliga styrningsramverk, där
arbetsvillkor, likabehandling och kompetensutveckling är
viktiga frågor.
• Nedströms: Kunders och slutanvändares användning av
Eniros tjänster och plattformar, vilket bidrar till infor-
mationstillgång, digital synlighet för småföretag och
kundinteraktion, samtidigt som effekter på lokalsamhäll-
en, ansvar för dataskydd, informationssäkerhet och etisk
marknadsföring måste säkerställas.
(SBM-1-42).
Eniros skapar värde genom att stärka digital närvaro, ef-
fektivisera kundkommunikation och möjliggöra datadrivna
affärsbeslut, vilket ger ökad synlighet och förbättrad affärsef-
fektivitet. För slutkonsumenter bidrar tjänsterna till förbättrad
informationstillgång och kommunikation. För investerare och
ägare skapas värde genom skalbara tjänster, återkomman-
de intäktsströmmar och strukturerad hantering av regulato-
riska och hållbarhetsrelaterade risker. (SBM-1-42b).
En översikt över värdekedjan presenteras i figuren nedan
och ytterligare information om identifikation, bedömning och
hantering av IRO:er återfinns under SBM-3 och IRO-1.
Eniro Groups väsentliga ämnen
S1 Arbetsvillkor, Andra arbetsrelaterade rättigheter, Lika behandling
och möjligheter
E1 Energi, Klimatanpassningar, Klimatpåverkan
E5 Resursutflöden, Resursinflöden
G1 Affärsmässigt uppförande
Eniro Groups väsentliga ämnen
S4 Lokalsamhällen, dataskydd och integritet, stärkande av samhällen
och småföretag.
S4 Social inkludering av och säkerhet för kunder o
E5 Avfall, Resursutflöden
Eniro Groups väsentliga ämnen
E1 Energi, Klimatanpassningar, Klimatpåverkan
G1 Affärsuppförande
<
Miljö
Leverantörer
Anställda
Investerare
Samhälle Kunder
Nedströms
Uppströms
Kärna
Modellen nedan illustrerar var Eniros väsentliga påverkan, risker och
möjligheter (IRO) uppstår längs hela värdekedjan; uppströms, inom
företagets egen verksamhet, och nedströms, i linje med CSRD:s dubbla
väsentlighetsstrategi. Den belyser också hur dessa IRO:er kopplar till
viktiga intressenter, vilket stöder identifiering och prioritering av väsentliga
hållbarhetsfrågor.
30
Hållbarhetsmål och ambitioner
Eniros hållbarhetsambitioner är i dag främst integrerade i
befintliga strategier och operativa mål, snarare än formali-
serade som separata ESRS anpassade mål. Fokus ligger på:
• Etisk marknadsföring och ansvarsfull användning av
data och teknik
• Dataskydd, informationssäkerhet och tjänstekvalitet
• Kundnöjdhet och långsiktiga kundrelationer
• Medarbetares välbefinnande, likabehandling och
kompetensutveckling
• Stöd till mikro , små och medelstora företag och sam-
hällsviktiga aktörer
Uppföljning sker genom operativa nyckeltal och lednings-
processer. Utvecklingen av mer specifika, kvantitativa håll-
barhetsmål enligt ESRS-ramverket kommer att utvärderas
under kommande rapporteringsperioder.
Kategori Hållbarhetsambitioner
Produkter och tjänster Möjliggöra ansvarsfull och inkluderande tillgång till digital synlighet, marknads-
föring och kundinteraktion för mikro , små och medelstora företag, med fokus
på tillförlitliga, säkra tjänster, etisk marknadsföring och ansvarsfull data och
teknikanvändning.
Relationer med intressenter Upprätthålla förtroendebaserade och transparenta relationer med medarbetare,
kunder, partners och samhälle genom goda arbetsvillkor, likabehandling, kompe-
tensutveckling, ansvarsfullt affärsbeteende samt tillgängliga kanaler för dialog,
återkoppling och klagomål.
Geografiska områden Bedriva verksamheten ansvarsfullt och i enlighet med lagar, regler och samhälle-
liga förväntningar på samtliga marknader, med lokalt anpassade arbetssätt men
konsekventa standarder för affärsetik, dataskydd, arbetsvillkor och tjänstekvalitet.
Kundkategorier Stödja långsiktigt värdeskapande för olika kundsegment genom tillgängliga, till-
förlitliga och behovsanpassade digitala tjänster, med särskilt fokus på mikro , små
och medelstora företag samt offentliga och samhällsviktiga aktörer för att stärka
lokala ekonomier och inkluderande samhällen.
(SBM-1-40e-f)
Eniro har ännu inte fastställt tidsatta, kvantitativa hållbar-
hetsmål kopplade till specifika tjänster, marknader eller
kundgrupper (SBM-1-40f). En kvalitativ bedömning har dock
genomförts av de väsentligaste tjänsterna, marknaderna
och kundsegmenten i förhållande till strategier, hållbarhet-
sambitioner, policyer och resultat från den dubbla väsent-
lighetsanalysen. Bedömningen visar att tjänsteerbjudandet
framför allt relaterar till:
• Dataskydd och informationssäkerhet
• Etisk marknadsföring och affärsbeteende
• Arbetsvillkor och kompetensutveckling
• Energi och resursanvändning
• Sociala effekter kopplade till informationstillgänglighet
och stöd till lokala företag
Dessa områden hanteras i dag genom policyer, styrnings-
strukturer och etablerade arbetssätt snarare än genom
formella hållbarhetsmål per tjänst eller marknad. Utveck-
lingen av sådana mål och strategier kommer att utvärde-
ras vidare med utgångspunkt i resultaten från den dubbla
väsentlighetsanalysen (SBM 1 40g).
31
SBM 2 Intressenters intressen och
synpunkter
Övergripande arbetssätt
Eniros strategi och affärsmodell påverkas av ett antal
centrala intressentgrupper – kunder och uppdragsgivare,
slutanvändare, medarbetare, leverantörer och affärspart-
ners, aktieägare och investerare samt myndigheter och
branschorganisationer. Deras synpunkter är viktiga för att
säkerställa att verksamheten är konkurrenskraftig, ansvars-
full och långsiktigt värdeskapande för både kunder, sam-
hälle och ägare.
Intressenternas perspektiv beaktas i strategiska diskussio-
ner, affärsutveckling och riskhantering. Underlag från löpan-
de dialog och riktade aktiviteter sammanställs och följs upp
minst årligen av ledning och styrelse för att identifiera:
• Frågor som kräver åtgärd
• Potentiella risker
• Framväxande affärsmöjligheter
(SBM 2 45b).
Former för dialog
Dialogen med kunder och uppdragsgivare sker löpande ge-
nom försäljningskontakter, leverans av tjänster, kundnöjd-
hetsundersökningar, kvalitetskontroller, klagomålshantering
samt deltagande i konferenser och affärsevent.
Medarbetares perspektiv inhämtas genom daglig dialog
i verksamheten, samverkansforum och fackliga möten,
utvecklings och lönesamtal, arbetsmiljöarbete samt årliga
medarbetarundersökningar. En arbetstagarrepresentant
ingår även i styrelsen.
Leverantörer och affärspartners engageras genom upp-
handlingar, avtalsförhandlingar, uppföljningsmöten och
affärsdialog. Aktieägare och investerare engageras via
årsstämman, finansiella rapporter, presentationer, möten
och börsmeddelanden.
Myndigheter och branschorganisationer är relevanta till
följd av sin roll i lagstiftning, tillsyn och riktlinjer, särskilt
kopplat till marknadsföring, dataskydd och konsument-
skydd. Dialogen sker huvudsakligen genom deltagande i
branschforum, remissförfaranden och annan strukturerad
omvärldsbevakning. (SBM 2 45a)
Baserat på intressenters intressen och synpunkter, inklusive
den dubbla väsentlighetsanalysen (DVA:n), har inga vä-
sentliga ändringar gjorts i Eniros övergripande strategi eller
affärsmodell under rapporteringsperioden (SBM 2 45c).
Dialogen och analysen har i stället bekräftat relevansen i den
befintliga inriktningen, samtidigt som vissa områden för vi-
dareutveckling har identifierats, såsom formalisering av håll-
barhetsrelaterade processer, förbättrad datahantering och
utveckling av mer specifika hållbarhetsmål (SBM 2 45c ii).
Strukturerad intressentdialog kopplad till dubbel
väsentlighetsanalys
Utöver den löpande dialogen genomfördes en strukturerad
intressentdialog som en del av Eniros första dubbla väsent-
lighetsanalys (DVA). Dialogen omfattade bland annat:
• En leverantör och B2B partner
• Representant för ägar /investerarperspektiv
• Intern ledning och arbetstagarrepresentanter
• IT ledning och andra nyckelfunktioner
Dialogen genomfördes som semistrukturerade djupintervju-
er med fokus på hållbarhetsrelaterade frågor, identifiering
av väsentliga påverkningar, risker och möjligheter samt
förväntningar på hållbarhetsrapportering. Representanter
från Eniros ledningsfunktioner deltog för att öka transparens
och informationsdelning gentemot tillsynsorgan och andra
användare av hållbarhetsinformation. (SBM 2 45d)
Resultaten dokumenterades och användes som ett centralt
underlag i DVA:n. De viktigaste slutsatserna kommunicer-
ades till koncernledning och styrelse och beaktades vid
prioritering av väsentliga hållbarhetsfrågor och upplys-
ningar. Ytterligare detaljer om intressentdialog och resultat
återfinns i SBM 3 och IRO 1.
32
Översikt över centrala intressenter
Följande tabell sammanfattar syftet med relationen till
Eniros viktigaste intressentgrupper, de huvudsakliga dialog-
kanalerna, centrala frågor samt hur insikterna används:
Tabell – Översikt över centrala intressenter
Intressentgrupp
Syfte med
relationen
Interaktion (huvudsakliga
kanaler) Centrala frågor
Hur insikterna används
/ utfall
Kunder och
uppdragsgivare
Säkerställa kund-
värde, tjänstekvali-
tet och långsiktiga
relationer
Försäljningsmöten,
daglig tjänsteleverans,
kundnöjdhetsundersök-
ningar, konferenser och
event, klagomåls och
supportkanaler
Tjänstekvalitet och ef-
fektivitet, ansvarsfulla
inköp, dataskydd och
informationssäkerhet,
mänskliga rättigheter i
leverantörskedjan
Förbättring av tjänste-
erbjudanden, kvalitet
och operativ effek-
tivitet samt identi-
fiering av risker och
affärsmöjligheter
Medarbetare Säkerställa en
hållbar arbetsmiljö,
engagemang och
kompetens
Daglig dialog, utvecklings
och lönesamtal, med-
arbetarundersökningar,
fackliga möten och sam-
verkansforum, interna
kanaler för klagomål
Kompetensutveckling,
arbetsmiljö, balans
mellan arbete och pri-
vatliv, mångfald, jäm-
likhet och inkludering
Underlag för priorite-
ringar kring arbetsvill-
kor, kultur, ledarskap
och personalretention
Leverantörer och
affärspartners
Bygga långsikti-
ga, ansvarsfulla
samarbeten
Inköps och upphand-
lingsprocesser, av-
tal, uppföljningsmö-
ten, affärsdialog och
partnerskap
Ansvarsfulla inköp,
mänskliga rättigheter,
antikorruption, hållbar
sourcing
Stödjer riskbedömning
i leverantörskedjan
och kravställning i av-
tal och uppföljning
Aktieägare och
investerare
Säkerställa trans-
parens och
välgrundade
investeringsbeslut
Årsstämma, finansiella
rapporter, presentatio-
ner, investerarmöten,
börsmeddelanden
Finansiell presta-
tion, bolagsstyrning,
riskhantering, hållbar-
het och ansvarsfullt
företagande
Påverkar strategiska
prioriteringar, kapitala-
llokering och långsik-
tigt värdeskapande
Myndigheter och
organisationer
Säkerställa regelef-
terlevnad och bidra
till regelutveckling
Deltagande i branschor-
ganisationer och forum,
remissvar, dialog med
beslutsfattare, löpande
rapportering
Regelefterlevnad, an-
tikorruption, mänskliga
rättigheter, dataskydd,
marknadsföringspraxis
Underlag för anpass-
ning till nya krav och
utveckling av interna
policyer och processer
SBM 3 Väsentliga påverkningar,
risker och möjligheter samt deras
samspel med strategi och affärs-
modell
Övergripande resultat av den dubbla
väsentlighetsanalysen
Den dubbla väsentlighetsanalysen (DVA:n) visar att Eniros
väsentliga hållbarhetsrelaterade IRO:er huvudsakligen
är kopplade till tre områden och respektive placering i
värdekedjan:
• Miljö – framför allt uppströms energianvändning och kli-
matpåverkan kopplad till beroende av digital infrastruk-
tur, datacenter, IT tjänster och inköp av IT och kontorsva-
ror i den egna verksamheten.
• Sociala frågor – arbetsvillkor, medarbetares välbefin-
nande, likabehandling och kompetensutveckling i den
egna verksamheten. Sociala effekter i nedströmsled-
et kopplade till digitala marknadsföringstjänster och
kundkommunikationslösningar via digitala plattformar,
informationstillgänglighet och stöd till lokala företag och
samhällen.
• Styrning – affärsetik, etisk marknadsföring, dataskydd
och informationssäkerhet, ansvarsfulla inköp och hante-
ring av leverantörsrisker i hela värdekedjan.
Analysen involverade deltagare från Eniros samtliga affärs-
områden, omfattade hela värdekedjan – uppströmsleve-
rantörer, den egna verksamheten och nedströms relationer
till kunder och slutanvändare – och fokuserade på de mest
betydande tillgångarna, insatsfaktorerna och utflödena
i Eniros digitala tjänsteerbjudande. Negativ påverkan är
främst kopplad till energianvändning, indirekta utsläpp av
33
växthusgaser samt potentiella sociala och arbetsrelaterade
risker i delar av leverantörskedjan. Positiv påverkan omfattar
bland annat sysselsättning, kompetensutveckling, informa-
tionstillgång samt stöd till lokal ekonomisk utveckling. De
identifierade riskerna och möjligheterna avser bland annat
regulatorisk utveckling, anseenderisker, kostnadsstrukturer,
datahantering samt förmågan att utnyttja digitalisering och
teknologisk utveckling för att skapa värde. (SBM 3 48a)
Resultatet beaktas i strategiska diskussioner, riskhantering
och affärsutveckling, samt har bekräftat relevansen i befint-
liga strategiska prioriteringar samt identifierat områden för
ökat fokus och vidareutveckling, även om inga väsentliga
förändringar av strategi eller affärsmodell har genomförts
under rapporteringsperioden (SBM-3-48b). Identifiera-
de IRO:er har olika tidshorisonter. Kortsiktiga aspekter är
främst kopplade till regelefterlevnad, datakvalitet, infor-
mationssäkerhet och arbetsvillkor, medellånga omfattar
energieffektivitet, tillgång till leverantörsdata samt förmå-
gan att anpassa verksamheten till förändrade regulato-
riska krav och marknadsförväntningar, medan långsiktiga
relaterar till övergripande utvecklingar såsom digitalisering,
teknologisk förändring, klimatrelaterad lagstiftning samt
samhälleliga förväntningar på ansvarsfullt företagande.
Väsentliga hållbarhetsämnen och koppling till ESRS
standarder
I tabellen och figuren nedan grupperas och presenteras
analysens resultat utifrån ESRS-ämnen för att säkerställa
konsekvens mellan analysen, väsentlighetsmatrisen och
ESRS-upplysningarna. Varje väsentligt ämne som presen-
teras motsvarar ett eller flera hållbarhetsområden i ESRS
och utgör grunden för Eniros ämnesspecifika upplysningar i
avsnitten E1, E5, S1–S4 och G1. (SBM 3 48a, SBM 3 48c).
Financial materiality
Impact materiality
Environment Social
Governance
Threshold value Financial [9]
Threshold value Impact [35]
>>
Explanation
Energy and climate
Business Ethics
Water
Biodiversity
Pollution
Workers in the value chain
Access to information and
local communities
Small business empowerment
Circularity
Ethical marketing
Working conditions and
employee well-being
Data privacy and information
security
Responsible procurement
Eniros väsentliga ämnen Motsvarande ESRS-ämne
Energianvändning och klimatpåverkan från digital infrastruktur E1 – Klimatförändringar
Cirkuläritet, användning av IT-utrustning, kontorsmaterial och
avfallshantering
E1 – Klimatförändringar samt E5 – Resursan-
vändning och cirkulär ekonomi
Arbetsvillkor, medarbetares välbefinnande och likabehandling S1 – Egen arbetsstyrka
Ansvarsfulla inköp och mänskliga rättigheter i outsourcade verksamheter
och leverantörsledet
S2 – Arbetstagare i värdekedjan
Tillgång till information samt bidrag till lokalsamhällen och mikro-, små
och medelstora företag
S3 – Berörda samhällen
Dataskydd, informationssäkerhet och etisk marknadsföring S4 – Konsumenter och slutanvändare
Affärsetik, antikorruption och ansvarsfulla inköp G1 – Affärsetik och affärsuppförande
34
Väsentliga påverkningar, risker och möjligheter
Tabell nedan sammanfattar de väsentliga påverkningar,
risker och möjligheter (IRO:er) som identifierats genom
DVA:n och som ligger till grund för Eniros ämnesspecifika
upplysningar enligt ESRS. Tabellen är strukturerad för att ge
en översiktlig men systematisk bild av hur respektive IRO är
kopplad till affärsmodell, värdekedja och styrning:
• Kolumnen ”ESRS-ämne” anger vilket ämnesspecifikt ES-
RS-område IRO:n relaterar till.
• ”Påverkan” (Impact) beskriver den identifierade faktiska
eller potentiella påverkan, risken eller möjligheten.
• ”Positiv/Negativ” anger om påverkan bedömts vara posi-
tiv, negativ eller både och.
• ”Påverkad del av värdekedjan” visar var IRO:n är koncen-
trerad – uppströms (leverantörsled), i egen verksamhet
eller nedströms (kunder och användare).
• ”Allvarlighetsgrad” avser den bedömda väsentlighetsni-
vån enligt den metodik som beskrivs i IRO-1 och baseras
på fastställda poäng- och tröskelvärden.
• ”Ursprung/koppling till affärsmodell” förklarar hur IRO:n
uppstår i relation till koncernens tjänstebaserade och
digitala affärsmodell.
• ”Tidshorisont” anger om påverkan eller risken bedöms
vara kort-, medellång- eller långsiktig.
• ”Uppkommer genom egen verksamhet eller affärsre-
lationer” tydliggör om IRO:n är direkt kopplad till egna
aktiviteter eller indirekt genom leverantörer, kunder eller
andra affärsrelationer.
• ”Omfattas av upplysningskrav” om IRO:n ger upphov till
rapporteringskrav enligt respektive ESRS-standard.
Tabellen ska läsas som en översikt över koncentrationen
av väsentliga IRO:er i Eniros värdekedja och affärsmodell.
Mer detaljerad information om hur respektive IRO hante-
ras genom policyer, åtgärder, mål och styrning återfinns i
tillhörande ämnesspecifika avsnitt. Eftersom detta är Eniro
första hållbarhetsrapport enligt ESRS lämnas ingen jäm-
förelse mot tidigare rapportering (SBM-3-48g). Vidare så
har ingen tillförlitlig kvantifiering av finansiella effekter varit
möjlig, i stället lämnas en kvalitativ beskrivning av dessa. För
varje identifierad väsentlig risk och möjlighet har koncer-
nen bedömt typen av finansiell påverkan i enlighet med
ESRS 1 avsnitt 3.5, vilken omfattar potentiell påverkan på
nettoomsättning, finansiell prestation, finansiell ställning,
kassaflöden samt tillgång till finansiering. Inga väsentliga
finansiella effekter har identifierats som förväntas påverka
koncernens redovisade finansiella resultat eller ställning
under nästkommande räkenskapsår utöver vad som redan
återspeglas i den finansiella rapporteringen. (SBM-3-48d,
SBM-3-48e). Vid utgången av 2025 hade Eniro inte genom-
fört någon resiliensanalys av affärsmodellen i förhållande
till sina väsentliga IRO:er (SBM-3-48f).
35
ESRS-ämne Påverkan (Impact)
Positiv/
Negativ
Påverkad del av
värdekedjan
Allvarlighets-
grad
Ursprung / koppling till
affärsmodell Tidshorisont
Uppkommer genom
egen verksamhet eller
affärsrelationer Omfattas av upplysningskrav
E1 Klimat-för-
ändringar
Exponering av digital infrastruktur och
tjänstekontinuitet för klimatrelaterade
fysiska risker
Negativ Uppströms, egen
verksamhet
Medel Kopplad till beroendet av digital
infrastruktur och tjänsteleverans
Medellång–lång sikt Affärsrelationer (le-
verantörer) och egen
verksamhet
ESRS upplysningskrav
Utsläpp av växthusgaser från moln-
tjänster, datacenter och IT-leverantörer
i värdekedjan
Negativ Uppströms Mycket hög Kopplad till den digitala tjänste-
baserade affärsmodellen
Medellång–lång sikt Affärsrelationer
(leverantörer)
ESRS upplysningskrav
Energianvändning i kontor, servrar och
outsourcade datacenter
Negativ Uppströms, egen
verksamhet
Medel–hög Kopplad till operativ effektivitet
och IT-infrastruktur
Kort–medellång sikt Egen verksamhet
och affärsrelationer
(fastighetsägare)
ESRS upplysningskrav
E5 Cirkulär
ekonomi
Avyttring av IT-utrustning och
kontorsmaterial
Negativ Egen verksamhet,
nedströms
Medel Kopplad till stödjande operativa
aktiviteter
Medellång–lång sikt Egen verksamhet och
affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
Användning av IT-hårdvara, kontorsut-
rustning och förbrukningsmaterial
Negativ Egen verksamhet,
uppströms
Medel Kopplad till operativa behov för
tjänsteleverans
Kort–medellång sikt Egen verksamhet och
affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
Uppkomst av elektroniskt avfall och
kontorsavfall
Negativ Egen verksamhet,
nedströms
Medel Kopplad till operativ verksamhet Medellång sikt Egen verksamhet och
affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
S1 Egen
arbetsstyrka
Arbetsbelastning, balans mellan arbete
och privatliv, arbetsmiljö och hälsa
Negativ /
Positiv
Egen verksamhet Hög Direkt kopplad till arbetsintensiv
tjänsteleverans
Kort–medellång sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Föreningsfrihet, medarbetardialog och
klagomålsmekanismer
Positiv Egen verksamhet Medel Kopplad till anställningspraxis
och styrning
Kort–medellång sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Mångfald, inkludering och
icke-diskriminering
Positiv /
Negativ
Egen verksamhet Hög Kopplad till personalstruktur och
talanghantering
Medellång–lång sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
S3 Berörda
samhällen
Stöd till lokala ekonomier och stärkt ställ-
ning för mikro-, små och medelstora före-
tag genom digital synlighet och tjänster
Positiv Nedströms Hög Härstammar från kärnerbjudan-
det och affärsmodellen
Kort–medellång sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
Tillgång till information och inkluderande
tjänster
Positiv Nedströms Medel Härstammar från informations-
och katalogtjänster
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
S4 Konsu-
menter och
slutanvändare
Dataskydd, integritet och
informationssäkerhet
Negativ /
Positiv
Nedströms Hög Direkt kopplad till datadrivna
digitala tjänster
Kort–medellång sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
Risker kopplade till felaktig eller otillbörlig
användning av data eller information
Negativ Nedströms Medel–hög Kopplad till användning av data-
och informationsplattformar
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
Tillgänglighet av tjänster för sårbara
användargrupper
Positiv Nedströms Hög Härstammar från katalog- och
kontaktcentertjänster
Kort–medellång sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
G1 Affärsetik
och affärs-
uppförande
Risk för oetiskt beteende i försäljning
och inköp
Negativ Hela värdekedjan Medel Kopplad till styrning, försäljning
och inköpspraxis
Kort–medellång sikt Egen verksamhet och
affärsrelationer (kunder
och leverantörer)
ESRS upplysningskrav
Rättvisa och ansvarsfulla
leverantörsmetoder
Positiv /
Negativ
Uppströms Medel Kopplad till outsourcing och
inköpsmodell
Kort–medellång sikt Affärsrelationer
(leverantörer)
ESRS upplysningskrav
Upptäckt och förebyggande av
oegentligheter
Positiv Egen verksamhet Medel Kopplad till intern kontroll och
visselblåsarfunktion
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Etisk kultur och integritet Positiv /
Negativ
Egen verksamhet Medel Kopplad till ledarskap, värdering-
ar och företagskultur
Medellång sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Efterlevnad av regler för lobbying och
offentliga angelägenheter
Neutral /
Negativ
Egen verksamhet Låg Kopplad till styrning och regula-
torisk efterlevnad
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
36
Definition av allvarlighetsgrad (skala)
• Mycket hög: Sannolikt bestående kroppsskada eller varaktig psykisk skada; väsentlig
och långvarig förändring av levnadsstandard; långvarig positiv eller negativ påverkan
på global ekonomi (inklusive produktion, förädlingsvärde, sysselsättning och löner); all-
varliga och permanenta miljö-, biodiversitets- eller klimatpåverkningar; eller betydande
positivt bidrag till globala miljömål.
• Hög: Sannolikt direkt kroppsskada eller varaktig psykisk skada; betydande förändring av
levnadsstandard; väsentlig ekonomisk påverkan (produktion, förädlingsvärde, syssel-
sättning och löner); långvariga och bestående effekter på miljö, biologisk mångfald och
klimat; eller betydande positivt bidrag till globala miljömål.
• Medel: Kan leda till indirekt kroppsskada eller psykisk påverkan; måttlig förändring av
levnadsstandard; positiva eller negativa effekter på ekonomisk utveckling som inte är
långvariga; samt positiva eller negativa effekter på miljö, klimat och biologisk mångfald
på medellång sikt.
• Låg: Begränsad och övergående påverkan utan bestående konsekvenser för individers
hälsa eller levnadsstandard; mindre ekonomisk påverkan med begränsad varaktighet;
kortvariga och lokalt avgränsade effekter på miljö, klimat eller biologisk mångfald; eller
mindre positivt bidrag till ekonomiska, sociala eller miljörelaterade mål som inte be-
döms vara strukturellt betydande.
Definition av finansiell relevans
• Hög finansiell relevans om risken/möjligheten sannolikt kan medföra en väsentlig och
strukturell påverkan på resultat, kassaflöde, tillgångsvärden eller kapitalstruktur, eller kräva
betydande investeringar eller förändringar i affärsmodellen.
• Medel finansiell relevans föreligger när risken/möjligheten kan bli märkbar för resultat eller
kassaflöde och kan kräva anpassningar i kostnadsstruktur, investeringar eller prioriteringar,
men bedöms vara hanterbar inom ramen för ordinarie styrning.
• Låg finansiell relevans innebär att den förväntade effekten på nettoomsättning, finansiell
prestation, finansiell ställning eller kassaflöden är begränsad och kortvarig samt kan
hanteras genom befintliga kontroll- och uppföljningsprocesser utan behov av strategiska
förändringar.
37
ESRS-ämne Risk eller möjlighet
Risk /
Möjlighet
Påverkad del av
värdekedjan
Finansiell
relevans
Ursprung / koppling till
affärsmodell Tidshorisont
Uppkommer genom
egen verksamhet
eller affärsrelationer Omfattas av upplysningskrav
E1 Klimatför-
ändringar
Ökad risk för driftstörningar eller högre kostnader till
följd av klimatrelaterade händelser som påverkar digital
infrastruktur
Risk Uppströms, egen
verksamhet
Medel Kopplad till beroendet av
digital infrastruktur och
tjänstekontinuitet
Medellång–
lång sikt
Affärsrelationer och
egen verksamhet
ESRS upplysningskrav
Potentiell kostnadsökning eller avtalskrav relaterade till leve-
rantörers utsläpp av växthusgaser
Risk Uppströms Medel Kopplad till beroendet av moln-
och IT-tjänsteleverantörer
Medellång–
lång sikt
Affärsrelationer ESRS upplysningskrav
Exponering för energiprisvolatilitet samt möjlighet till kost-
nadsbesparingar genom energieffektivisering
Risk /
Möjlighet
Uppströms, egen
verksamhet
Medel Kopplad till operativ effektivitet
och IT-infrastruktur
Kort–med-
ellång sikt
Egen verksamhet
och affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
E5 Cirkulär
ekonomi
Kostnader relaterade till inköp, utbyte och avyttring av
IT-utrustning
Risk Egen verksamhet,
nedströms
Låg–medel Kopplad till operativt stöd för
tjänsteleverans
Medellång
sikt
Egen verksamhet
och affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
Möjlighet att minska kostnader genom effektivare resursan-
vändning och förlängd livslängd på utrustning
Möjlighet Egen verksamhet,
uppströms
Låg–medel Kopplad till operativ effektivitet Medellång
sikt
Egen verksamhet
och affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
Kostnader relaterade till avfallshantering och efterlevnad
av regelverk
Risk Egen verksamhet,
nedströms
Låg Kopplad till operativa aktiviteter Medellång
sikt
Egen verksamhet
och affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
S1 Egen
arbetsstyrka
Risk för minskad produktivitet, ökad frånvaro eller persona-
lomsättning till följd av hög arbetsbelastning eller bristande
balans mellan arbete och privatliv
Risk Egen verksamhet Hög Direkt kopplad till arbetsintensiv
tjänsteleverans
Kort–med-
ellång sikt
Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Möjlighet att förbättra prestation och personalretention
genom medarbetarengagemang och dialog
Möjlighet Egen verksamhet Medel Kopplad till
humankapitalstyrning
Kort–med-
ellång sikt
Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Möjlighet att attrahera och behålla kompetens; anseende-
och verksamhetsrisk om likabehandling inte säkerställs
Möjlighet
/ Risk
Egen verksamhet Medel–hög Kopplad till personalstruktur och
arbetsgivarvarumärke
Medellång–
lång sikt
Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
S3 Berörda
samhällen
Möjlighet att stärka efterfrågan och kundlojalitet genom stöd
till lokala företag och samhällen
Möjlighet Nedströms Medel Kopplad till kärnerbjudandet
och värdeerbjudandet
Medellång
sikt
Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
Begränsad direkt finansiell risk relaterad till tillgång till
informationstjänster
Risk (låg) Nedströms Låg Kopplad till informations- och
katalogtjänster
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
S4 Konsu-
menter och
slutanvän-
dare
Risk för böter, rättsliga kostnader och anseendeska-
da vid dataintrång eller bristande efterlevnad av
dataskyddsregler
Risk Nedströms Hög Direkt kopplad till datadrivna
digitala tjänster
Kort–med-
ellång sikt
Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
Risk för förtroendeförlust och försvagade kundrelationer vid
felaktig användning av data eller information
Risk Nedströms Medel–hög Kopplad till plattformsbaserad
tjänsteleverans
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
Möjlighet att bredda kundbasen och stärka varumärket
genom inkluderande och tillgängliga tjänster
Möjlighet Nedströms Medel Kopplad till tjänstedesign och
kundupplevelse
Medellång
sikt
Egen verksamhet ESRS upplysningskrav (införan-
debestämmelser tillämpas)
G1 Affärsetik
och affärs-
uppförande
Risk för finansiella sanktioner, rättsliga påföljder och anse-
endeskada till följd av oetiskt beteende eller korruption
Risk Hela värdekedjan Hög Kopplad till styrning, försäljning
och inköpspraxis
Kort–med-
ellång sikt
Egen verksamhet
och affärsrelationer
ESRS upplysningskrav
Risk för leveransstörningar eller kostnadsökningar vid
bristande efterlevnad hos leverantörer; möjlighet genom
stabila långsiktiga partnerskap
Risk /
Möjlighet
Uppströms Medel Kopplad till inköps- och
outsourcingmodell
Kort–med-
ellång sikt
Affärsrelationer ESRS upplysningskrav
Möjlighet att minska finansiella och rättsliga risker genom
tidig upptäckt av oegentligheter
Möjlighet Egen verksamhet Medel Kopplad till intern kontroll och
visselblåsarsystem
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Möjlighet att förbättra operativ effektivitet och riskhantering
genom en stark etisk kultur
Möjlighet Egen verksamhet Medel Kopplad till ledarskap och
bolagsstyrning
Medellång
sikt
Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Begränsad finansiell risk kopplad till politisk påverkan när
denna sker i enlighet med tillämpliga regelverk
Risk (låg) Egen verksamhet Låg Kopplad till styrnings- och
efterlevnadsramverk
Kort sikt Egen verksamhet ESRS upplysningskrav
Neutral / Negativ Egen verk-
samhet
Låg Kopplad till
styrning och
regulatorisk
efterlevnad
Kort sikt Egen
verksamhet
ESRS upplysningskrav ESRS upplysningskrav
(SBM-3-48a i); (SBM-3-48a ii); (SBM-3-48c i–iv); (SBM-3-48h)
38
IRO 1 Beskrivning av processen för
att identifiera och bedöma vä-
sentliga påverkningar, risker och
möjligheter
Under 2025 genomförde Eniro sin första dubbla väsentlig-
hetsanalys (DVA) i enlighet med ESRS och vägledning från
EFRAG, vilken också har genomgått extern revision. Syftet var
att identifiera och prioritera hållbarhetsrelaterade påverk-
ningar, risker och möjligheter (IRO:er) som är väsentliga för
Eniros verksamhet, strategi och värdekedja. Detta är Eniros
första hållbarhetsrapport enligt ESRS och därför finns ingen
tidigare DVA att jämföra mot (IRO 1 53h).
Analysen omfattade Eniros egen verksamhet samt relevan-
ta delar av värdekedjan upp och nedström. För varje ESRS
ämne identifierades faktiska och potentiella påverkningar
på människor och miljö samt hållbarhetsrelaterade finan-
siella risker och möjligheter. Uppströms beaktades framför
allt inköp av IT och kontorsvaror, moln och IT tjänster samt
energiförsörjning. I den egna verksamheten beaktades
plattforms och datadrift, digitala marknadsföringstjänster
och kontaktcenterverksamhet. Nedströms beaktades hur
Eniros tjänster används av kunder och slutanvändare, inklu-
sive dataskydd, informationssäkerhet och etisk marknads-
föring. Analysen beaktade även process- och platsspecifika
omständigheter som kan ha effekt på allvarlighetsgrad och
sannolikhet, såsom lokal arbetsrätt, geografisk exponering
och klimatrelaterade risker.
Arbetet leddes av externa hållbarhetsrådgivare och orga-
niserades i arbetsgrupper per affärsområde med deltagare
från relevanta funktioner (bland annat HR, IT, produkt/teknik,
finans och juridik) För varje område identifierades IRO:er,
överlapp konsoliderades och samband mellan påverkan,
risker och möjligheter kartlades. Bedömningen baserades
på intern information (operativa data, befintliga riskbedöm-
ningar, ledningsinsikter och deltagarnas kunnande) och, där
det var relevant, kompletterande externa källor (forsknings-
litteratur, klimatdatabaser och scenarioanalyser). Antagan-
den gjordes om den huvudsakliga värdekedjan, där fokus
lades på betydande leverantörer, egen verksamhet och
centrala kundsegment i nedströmsledet. Varje IRO koppla-
des till relevant affärsområde (Marketing Partner eller Dyna-
va). I linje med ESRS principer för väsentlighet togs förslag
fram för viktning och prioritering av IRO:er per affärsområde
(IRO-1-53a).
Påverkansväsentlighet bedömdes utifrån allvarlighetsgrad
(skala, omfattning, möjlighet till gottgörelse) och sannolik-
het. Finansiell väsentlighet bedömdes utifrån sannolikhet
och potentiell storlek på finansiella effekter. En strukturerad
poängmodell användes med tröskelvärden på 35 po-
äng för påverkansväsentlighet och 9 poäng för finansiell
väsentlighet. En IRO klassificerades som väsentlig om den
överskred någon av dessa trösklar. I enlighet med ESRS 1 §
45 gavs potentiella negativa påverkan på mänskliga rät-
tigheter företräde åt allvarlighetsgrad framför sannolikhet
genom att tilldela maximal sannolikhetspoäng för sådana
påverkningar, även i delar av värdekedjan där Eniro har
begränsat inflytande. Tröskelvärden, kriterier och metodik
fastställdes av Eniro tillsammans med externa specialister
och godkändes av koncernledning och styrelse (IRO 1 53b).
Som del av processen genomfördes en riktad intressentdia-
log med utvalda nyckelintressenter, bland annat leverantör/
B2B partner, ägarrepresentant, arbetstagarrepresentant
och interna nyckelfunktioner. Dialogen genomfördes som
semistrukturerade intervjuer med fokus på väsentliga håll-
barhetsfrågor, förväntningar och risker. Insikterna doku-
menterades och användes som underlag i prioriteringen av
IRO:er samt återkopplades till ledning och styrelse. Arbetet
faciliterades av externa hållbarhetsrådgivare som bidrog
med metodstöd, kvalitetssäkring av bedömningskriterier
samt vägledning kring tolkning av ESRS-krav, samt för att
säkerställa en strukturerad och konsekvent tillämpning av
metodiken. (IRO-1-53biii).
Identifieringen av finansiella risker och möjligheter utgick
från de påverkan och beroenden som identifierats i påver-
kansbedömningen. För varje faktisk eller potentiell påverkan
bedömdes om den kan ge upphov till finansiella effekter, till
exempel via regulatoriska förändringar, kostnadsutveckling
(energi, inköp, avfall), marknads och efterfrågeföränd-
ringar, teknologisk utveckling eller anseenderisk. På så vis
säkerställs att finansiella risker och möjligheter inte iden-
tifieras isolerat, utan är direkt förankrade i affärsmodellen
och värdekedjan (IRO 1 53c).
Beroenden i värdekedjan, exempelvis av extern IT- och
molninfrastruktur, energiförsörjning och tillgång till kom-
petent arbetskraft, prövades inom samma metodik för
att identifiera hur störningar, kostnadsförändringar eller
regulatoriska krav kan innebära finansiella effekter. net-
toomsättning, finansiell prestation, finansiell ställning eller
kassaflöden. (IRO 1 53c i).
Analysen identifierade inte några väsentliga IRO:er inom
ESRS E2 Föroreningar, E3 Vatten och marina resurser, E4
Biologisk mångfald och ekosystem samt S2 Arbetstagare i
värdekedjan. Detta beror på att Eniro saknar egen verksam-
het med betydande påverkan inom dessa områden, har
mycket begränsat inflytande i relevanta delar av värdeked-
jan eller har kontrollmekanismer på plats för att övervaka
påverkan och risker, exempelvis avseende arbetstagare i
värdekedjan. Därför omfattar inte rapporten inte upplys-
ningar för dessa ämnen.
Den övergripande processen för att identifiera, bedöma, pri-
oritera och följa upp IRO:er – både ur påverkans och finan-
siellt väsentlighetsperspektiv – sammanfattas i tabellerna
nedan.
39
Process för påverkan (påverkansväsentlighet)
Steg Beskrivning
Identifiera Faktiska och potentiella påverkningar för
människor och miljö identifierades genom
strukturerade genomgångar av samtliga
ESRS ämnesstandarder. Arbetet genomför-
des av interna ämnesexperter från relevan-
ta funktioner inom Eniro två affärsområden,
med stöd av hållbarhetsspecialister.
Bedöma Påverkansväsentlighet bedömdes i enlighet
med ESRS och FN:s vägledande principer för
företag och mänskliga rättigheter, baserat
på allvarlighetsgrad (skala, omfattning och
möjlighet till gottgörelse) samt sannolikhet.
Prioritera Identifierade påverkningar poängsattes
enligt en strukturerad metod. Påverkningar
som översteg tröskeln om 35 poäng be-
dömdes som väsentliga. Potentiella nega-
tiva påverkningar för mänskliga rättigheter
prioriterades genom att ge företräde åt
allvarlighetsgrad.
Följa upp Väsentliga påverkningar och bakomliggan-
de antaganden bör ses över minst årligen
eller vid väsentliga förändringar i verksam-
het, värdekedja eller omvärld.
Process för risker och möjligheter (finansiell väsentlighet)
Steg Beskrivning
Identifiera Hållbarhetsrelaterade risker och möjligheter
identifierades parallellt med påverkan ge-
nom DVA-genomgångar av samtliga ESRS
ämnesstandarder.
Bedöma Finansiell väsentlighet bedömdes utifrån
sannolikhet och potentiell finansiell påver-
kan på koncernens ställning, resultat och
framtidsutsikter, över kort, medellång och
lång sikt.
Prioritera En tröskel om 9 poäng tillämpades konse-
kvent. Risker eller möjligheter som översteg
tröskeln klassificerades som finansiellt
väsentliga.
Följa upp Väsentliga finansiella risker och möjligheter
följs upp genom befintliga styrnings- och
riskhanteringsprocesser och kommer suc-
cessivt att integreras ytterligare i koncer-
nens ERM-processer.
(IRO-1-53c–g)
Klimat (E1)
Utöver ovan återgiven DVA-process ingick ytterligare pro-
cesser i identifikation och bedömning av klimat- och ener-
girelaterade IRO:er. Eniros klimatpåverkan kartlades tillsam-
mans med externa specialister och involverade översyn av
organisationen för att identifiera relevanta utsläppskällor
med relaterade datatillgänglighet, utsläppsfaktorer och
leverantörer. Ytterligare information om beräkningsprinciper
ges under E1-6. Kartläggningen har givit förståelse om var
i värdekedjan och de mest betydande utsläppen uppstår
och vilka aktiviteter som främst bidrar till dem, samt för vilka
utsläpp som Eniro själv kan påverka, respektive kräver ex-
tern samverkan för att påverka, och inom vilka tidshorison-
ter olika utsläpp kan påverkas. (E1 IRO-1-20a) Som en del av
DVA:n utförde externa hållbarhetsspecialister en grundläg-
gande scenarioanalys för att identifiera och bedöma kli-
matrelaterade fysiska risker på kort (<1år), medellång (1-5år)
och lång (>5år) sikt i den egna verksamheten och i värde-
kedja upp- och nedströms. Dessa tidshorisonter är linjerade
mot finansiell planering och rapportering. Eniros fysiska
tillgångar är främst IT- och kontorsutrustning, där majorite-
ten bedöms ha en medellång livslängd, med vissa produkt-
grupper som kan ha en lång livslängd , enligt definitionerna
ovan. Scenarioanalysen byggde på data och analys från
IPCC AR6 och SMHI för scenarier med en temperaturökning
på 1,6 °C (netto noll i närtid), 2,4 °C (nuvarande policy) och
4,3 °C (högutsläpp) för tidsperioderna 2011- 2040, 2041-2070.
Utifrån erhållen data gjordes antaganden av respektive
temperaturscenarios respektive generella konsekvenser,
såsom ökad förekomst av värmeböljor och förändrade
nederbördsmönster, inom respektive tidsperiod. Analysen
gjordes på en överblickande nivå över de regioner där Eniro
har verksamhet. Alltså gjordes ingen exakt och högupplöst
undersökning av klimatrisker på lokal nivå för de specifika
platser där Eniro är verksamt . Detta gjordes inte eftersom
det är resurskrävande och förknippat med osäkerhet att
göra exakta och helt säkra bedömningar av sådana risker
kopplade till långsiktiga väderscenarier i ett föränderligt
klimat. (E1 IRO-1-21)
Den viktigaste klimat- och energirelaterade risken som
identifierats är kostnad för elektricitet, oavsett temperatur-
scenario. Det bedöms som sannolikt att elpriser kommer
att vara mer volatila på grund av geopolitiska förändringar
som både är relaterade och orelaterade till klimatföränd-
ringar och klimatanpassningar, vilket gör att de bedöms
som kort- till långsiktiga samt vara av tillfällig till långfristig
karaktär. (E1 IRO-1-20c) Dessutom anses tillfälliga strömav-
brott på grund av föränderlig energitillgång, fysiska skador
på infrastruktur från extremt väder, funktionsfel eller konflik-
ter vara en viktig risk, på både kort till lång sikt och för samt-
liga klimatscenarier. De huvudsakliga klimatrelaterade fysis-
ka riskerna är att Dynavas kontor i Senegal, Moldavien och
Cypern bedöms vara mer exponerade för risker relaterade
till extrema väderhändelser orsakade av klimatförändringar,
såsom extremvärme, då det utifrån nyttjad information kan
40
antas att det är sannolikt att detta kommer att bli vanli-
gare och mer omfattande på dessa platser. Dessa risker
bedöms som kort- till långsiktiga och kan beroende på typ
av händelse vara av såväl tillfällig som ihållande karaktär,
samtidigt som omfattning och frekvens kan antas bli större
på längre sikt. Det är också sannolikt att Norden och Balti-
kum kommer att uppleva mer frekventa och omfattande
extrema väderhändelser, såsom värmeböljor och kraftiga
regn, men att Eniros verksamheter inte är allvarligt expone-
rade för detta på kort till medellång sikt. Samtidigt bedöms
de långsiktiga riskerna som något större men förknippade
med osäkerhet. För samtliga fysiska klimatrelaterade risker
bedöms omfattning, frekvens och effekt vara betydligt stör-
re för scenariot med hög temperaturökning jämfört med
en låg och medelhög ökning. Att Eniro fasar ut egna servrar
till förmån för molnbaserade lösningar bedöms minska
sårbarheten för den egna verksamheten och tillgångarna.
Rörande uppströms värdekedjan är bedömningen att det
främst är infrastruktur såsom datacenter, internetleveran-
törer och elnät, vilka är avgörande för att Eniro ska kunna
leverera sina tjänster, som är exponerade för klimatrelate-
rade fysiska risker av händelser såsom stormar, värmeböl-
jor, isbildning och eltillgång. En djupgående riskbedömning
av uppströms infrastruktur och leverantörer är ännu ej
genomförd men planeras att utvecklas och redovisas under
de kommande åren. (E1 IRO-1-20b)
Eniro har en riskhanteringsprocess för att identifiera, adres-
sera och hantera risker relaterade till strategi och affärs-
plan, se ESRS 2 GOV-5 samt Bolagstyrningsrapporten sida
75. Denna process tillsammans med DVA:n utgör grunden
för bedömningen av klimatrelaterade omställningsris-
ker och möjligheter. Bedömningen genomfördes som en
kombination av gruppdiskussion och skrivbordanalys och
utgår från vilka potentiella effekter (teknik-, reglerings-,
marknads- och anseendemässiga) som kan uppstå på
kort, medellång och lång sikt vid ett klimatscenario som
är i linje med att begränsa den globala uppvärmningen
till 1,5°C. Detta scenario bedöms innebära snabb utfas-
ning av fossila bränslen och material, högre krav gällande
redovisning av hållbarhets- och klimatdata samt andra
krav och regleringar vilka bedöms kräva både finansiella
och operativa resurser. Endast ett scenario som innebär
en snabbare omställning beaktades då det bedömdes att
scenarier med en långsammare omställningstakt utgör en
låg omställningsrisk då det bedöms att Eniro generellt har
en relativt liten exponering mot omställningsrisker. Appli-
cerade tidshorisonter är samma som i övrig finansiell och
icke-finansiell redovisning. Då den finansiella redovisning-
en saknar klimatscenarier eller kritiska klimatantaganden
saknas linjering av dessa. Bedömningen tar ingen speciell
beaktning till EU-Taxonomin då Eniro saknar aktiviteter
eller tillgångar som omfattas av Taxonomin. Bedömningen
inkluderar ingen gradering av olika aktiviteters riskexpone-
ring och som beskrivs i ESRS 2 SBM-3, har ingen djupgående
analys gjorts av förväntade kostnadsökningarna orsakade
av fysiska klimat- eller omställningshändelser. Resultatet av
bedömningen visar inte på några kortsiktiga omställnings-
risker, men på medellång till lång sikt bedöms kostnaderna
relaterade till företagets strategiska klimatarbete öka på
grund av ökade externa och interna krav. Detta omfattar
potentiellt ökade resurser för anpassning av affärsplan och
strategi, redovisning av klimat- och hållbarhetsprestanda,
implementering av åtgärder, avseende såväl tekniska som
organisatoriska förändringar, samt ökade kostnader för
inköp av varor och tjänster med bättre klimatprestanda.
De aktiviteter som främst omfattas är styrning, redovisning
samt inköp och leverantörskontroll, och hela organisationen
snarare än enskilda affärsenheter/tillgångar (E1 IRO-1-20c)
(E1 IRO-1-21) Det har inte gjorts någon detaljerad bedömning
av vilka av Eniros tillgångar, vilka endast utgörs av IT-infra-
struktur och kontorsutrustning, och affärsverksamheter som
är mest exponerade för omställningshändelser i linje med
att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5°C. (E1 IRO-1-
21). Baserat på DVA:n och riskhanteringsprocessen bedöms
det dock som sannolikt att användningen av IT-tjänster
(molntjänster och programvara) kopplade till datacenter
och IT-produkter samt egen energiförbrukning innehar en
förhöjd exponering på medellång till lång och troligtvis
kräver betydande insatser för att ställas om till klimat-
neutralitet. Dels på grund av beroende av icke-förnybara
råvaror och energi samt hög energikonsumtion uppströms
i värdekedjorna, och dels på grund av att Eniro är beroende
av dessa produkter och tjänster för att leverera sina tjäns-
ter. Gällande hyrda kontor bedöms Senegal, Moldavien och
Cypern vara mer exponerade för omställningshändelser
såsom utfasning av fossil energi och högre krav på miljö-
redovisning eftersom dessa länder, jämfört med Norden, är
mer beroende av fossila bränslen och inte är lika utveck-
lade gällande miljöledning och -lagstiftning samt fossilfri
infrastruktur. Gällande egna fysiska tillgångar finns en något
högre riskexponering för IT-utrustning relaterat till utsläpp
och energikonsumtion i produktion och användning, något
som potentiellt kan innebära ökade kostnader för inköp och
användning. Det kan också kräva inköp energieffektivare
utrustning, vilket kan vara kostsamt. Dessa potentiella risker
är sannolikt mer betydande på lång sikt, men med snabba
förändringar i miljökrav och utfasning av fossil energi kan
de bli mer betydande på medellång sikt. (E1 IRO-1-20c)
Föroreningar (E2)
IRO:er relaterade till föroreningar identifierades och bedöm-
des enligt den generella DVA-processen. Denna beaktade
Eniros egen verksamhet och affärsaktiviteter samt deras
placering, där Eniros in- och utflöden och interna proces-
ser analyserades för att hitta föroreningskällor. Påverkan
upp- och nedströms i värdekedjan beaktades genom
generella antaganden för potentiell påverkan från produk-
tion, distribution och avfallshantering av de produkter och
tjänster som Eniro förbrukar. (E2 IRO-1 11a) Dialoger med
potentiellt påverkade samhällen gjordes inte då Eniros egen
verksamhet inte ger upphov till lokal påverkan och påver-
kan på samhällen uppströms i värdekedjan bedömdes som
utanför bedömningens omfattning (E2 IRO-1 11b).
Vatten och marina resurser (E3)
Identifiering och bedömning av vattenrelaterade IRO:er
följde den generella DVA-processen, vilken analyserade
Eniros egen verksamhet och affärsaktiviteter samt placering
av dessa för bedöma in- och utflöden av vatten. Påverkan
41
upp- och nedströms i värdekedjan beaktades genom ge-
nerella antaganden för potentiell påverkan av produktion
och avfallshantering av produkter och tjänster som Eniro
förbrukar. (E5 IRO-1 8a) Dialoger med potentiellt påverka-
de samhällen gjordes inte då Eniros egen verksamhet inte
ger upphov till lokal påverkan och påverkan på samhällen
uppströms i värdekedjan bedömdes som utanför bedöm-
ningens omfattning (E3 IRO-1 8b).
Biologisk mångfald och ekosystem (E4)
IRO:er relaterade till biologisk mångfald och ekosystem
identifierades och bedömdes enligt DVA-processen ovan.
Processen beaktade Eniros egen verksamhet och affärsak-
tiviteter där fokus var kontorens placering i förhållande till
närliggande naturområden, vilka potentiellt skulle kunna
påverkas. Påverkan upp- och nedströms i värdekedjan
beaktades genom generella antaganden för potentiell
påverkan från produktion, distribution och avfallshante-
ring av de produkter och tjänster som Eniro förbrukar. (E4
IRO-1 17a) Analysen inkluderade potentiella beroenden av
ekosystemtjänster hos Eniros egna verksamhet, men inga
omställningsrelaterade eller systemiska risker (E4 IRO-1 17b-
d). Dialoger med potentiellt påverkade samhällen gjordes
inte då Eniros egen verksamhet inte ger upphov till lokal
påverkan och påverkan på samhällen uppströms i värde-
kedjan bedömdes som utanför bedömningens omfattning
(E4 IRO-1 17e). Analysen visade på att inga av Eniros kontor
är placerade i närheten av känsliga naturområden och
därmed har det bedömts att inga åtgärder för att mildra
påverkan är nödvändiga (E4 IRO-1 19).
Resursanvändning och cirkulär ekonomi (E5)
Identifiering och bedömning av IRO:er relaterade till re-
sursanvändning och cirkulär ekonomi genomfördes inom
DVA-processen beskriven ovan (E5-IRO-1-11a) Processen
omfattade den egna verksamheten samt relevanta delar
av uppströms och nedströms värdekedja och genomfördes
som en kvalitativ kartläggning av koncernens huvudsakliga
materialflöden. Huvudfokus var de interna processer med
relaterade resursflöden som krävs för att leverera Eniros
tjänster. De tillgångar som beaktades var av IT- och kon-
torsutrustning, vilka utgör Eniros främsta tillgångar. Bedöm-
ningen baserades på:
• Identifiering av egna intensiva resursflöden (IT-utrustning
och kontorsmöbler).
• Analys av avfallsflöden från den egna verksamheten.
• Genomgång av inköpskategorier och kostnadsstruktur
• Dialog med interna funktioner (IT, inköp, HR och fa-
cility management), tillgänglig avfallsstatistik från
hyresvärdar.
Uppströms värdekedja avgränsades, utifrån en proportio-
nalitetsbedömning, till inköp av IT-hårdvara och kontors-
möbler. Andra förbrukningsvaror exkluderades då deras vo-
lymer och miljöpåverkan bedömdes vara begränsade. Även
material- och avfallsflöden i produktionsled flera steg upp
i värdekedjan exkluderades då de bedömdes ligga bortom
Eniros rimliga inflytande och också kräva oproportionerliga
resurser att kartlägga. (E5-IRO-1-11a, AR 7)
Nedströms värdekedja bedömdes främst utifrån avvecklad
IT-utrustning och kontorsrelaterat avfall. Inga materiel-
la produktrelaterade utflöden har identifierats och ingen
kvantitativ livscykelanalys eller materialflödesanalys har
genomförts, då Eniro tillhandahåller immateriella tjänster
och har en begränsad materialintensitet. Bedömningen
har i stället baserats på kvalitativ analys av inköpsvolymer,
kostnadsstruktur och avfallsmängder. (E5-IRO-1-11a, AR 1–7)
Som en del av DVA:n genomfördes intressentdialoger med
interna och externa intressenter - inklusive partners, inves-
terare samt medarbetare - med kompetens inom IT, inköp
och verksamhetsstyrning, med syftet att identifiera och be-
döma IRO:er inom resursanvändning och cirkulär ekonomi.
(E5-IRO-1-11b) Något separat samråd med lokalsamhällen
eller externa organisationer med särskilt fokus på material-
flöden och cirkulär ekonomi har inte genomförts, eftersom
verksamheten inte bedömts ha betydande påverkan på
samhällen kopplad till resursanvändning eller avfall. Dialog
har även förts med hyresvärdar avseende avfallshantering
för att säkerställa korrekt avfallshantering samt insamling
av avfallsdata. (E5 IRO-1-11b)
Affärsuppförande (G1)
Identifikation och bedömning av IRO:er kopplade till Affärs-
uppförande (G1) följde den övergripande DVA-processen
som beskrivs ovan. Processen inkluderade all Eniros verk-
samhet, alla anställda och alla typer av affärsförbindelser
oavsett affärsområde, geografisk placering eller typ av
transaktion. Huvudfokus var kundrelationer i Norden, då det
är Eniros huvudsakliga marknad, tillsammans med leveran-
törsrelationer oavsett placering samt Eniros funktioner som
har kund- och leverantörskontakt och styrningsramverk för
att säkerställa god styrning och affärsetik samt ett gott af-
färsuppförande. (G1 IRO-1 6) De väsentliga IRO:erna inom G1
(affärsetik, antikorruption, styrningsstruktur och visselblås-
ning) är direkt kopplade till Eniros affärsmodell, som bygger
på långsiktiga kundrelationer inom digital marknadsföring
och kontakt- och kundservice i Norden. Brister i affärsetik,
intern kontroll eller ansvarsfördelning kan påverka bolagets
förmåga att ingå och behålla kundavtal, särskilt med större
företag och offentliga aktörer, samt påverka investerar-
förtroende och varumärke. Ett robust styrningsramverk är
därför en möjliggörande faktor för affärsmodellen. Identi-
fierade potentiella påverkningar och deras relaterade risker
hanteras genom koncerngemensamma policyramverk
(bl.a. Uppförandekod, Leverantörsuppförandekod, Whistle-
blowing Policy och Insider Policy), tydlig ansvarsfördelning
och interna kontrollprocesser. Dessa åtgärder minskar san-
nolikheten för oegentligheter och stärker regelefterlevnad.
Samtidigt bedöms ett väl fungerande ramverk för affärs-
uppförande utgöra en affärsmässig möjlighet genom att
stärka konkurrenskraft i upphandlingar, kundförtroende och
långsiktigt värdeskapande. Sammanfattningsvis påverkar
G1 både Eniros riskprofil och strategiska position och beak-
tas i koncernens övergripande riskhantering och strategiska
planering.
42
IRO 2 Upplysningskrav i
ESRS som omfattas av
hållbarhetsredovisningen
Bedömningen av varje identifierad påverkan, risk och
möjlighet (IRO) har använts för att avgöra om IRO:n är
väsentlig och om motsvarande ESRS ämne därmed ska
anses väsentligt. En IRO klassificeras som väsentlig om den
överskrider tröskeln för antingen påverkansväsentlighet
eller finansiell väsentlighet. Påverkansväsentlighet fastställs
utifrån den samlade bedömningen av allvarlighetsgrad och
sannolikhet, medan finansiell väsentlighet fastställs utifrån
sannolikhet och potentiell storlek på finansiella effekter. I
enlighet med ESRS bedöms dessa två dimensioner obero-
ende av varandra och tillmäts lika stor betydelse. När en IRO
bedömts som väsentlig har dess ESRS ämne klassats som
väsentligt och inkluderats i redovisningen. Vid urval av vilka
upplysningskrav som ska ingå har Eniro bedömt om infor-
mationen är väsentlig och relevant för verksamheten och
de väsentliga IRO:erna. IRO:er som inte överskridit någon av
väsentlighetströsklarna har bedömts som icke väsentliga,
och ESRS ämnen där det endast identifierats icke väsentliga
IRO:er har därför inte inkluderats i denna hållbarhetsrapport.
Ingen särskild bedömning har gjorts av IRO:er med värden
som ligger precis under tröskelvärdena. (IRO 2 59) Ett ESRS
index som visar vilka upplysningskrav som uppfylls, med
hänvisningar till relevanta avsnitt i hållbarhetsrapporten,
presenteras i avsnittet ESRS index. En tabell över datapunk-
ter från annan EU lagstiftning enligt ESRS 2 bilaga B samt
Eniros rapportering av EU taxonomin återfinns i slutet av
rapporten. (IRO 2 56)
E1 Klimatförändringar
ESRS 2 SBM-3 Väsentliga påverk-
ningar, risker och möjligheter och
deras interaktion med strategi och
affärsmodell
Eniros strategi och affärsmodell är i sig inte förknippade
med betydande direkt påverkan inom energi, klimatföränd-
ringar och klimatanpassning då företaget bedriver tjänste-
baserad verksamhet inom digitala medier, marknadsföring
och kontaktcenter. Den dubbla väsentlighetsanalysen har
dock identifierat vissa faktiska och potentiella påverkningar,
risker och möjligheter inom området, främst relaterade till
förbrukning av elektricitet, digitala tjänster, IT- och kontors-
varor. De mest betydande positiva påverkningarna avser
dels ansvarsfull och effektiv konsumtion av energi, varor
och resande, och dels åtföljandet av FN Global Compact för
att anpassa och ställa om verksamheten till nya krav och
förutsättningar.
Faktiska negativa påverkningar härrör från förbrukning av
elektricitet i egna kontor och servrar – speciellt på platser
med en högre andel fossil energi - samt i uppströms data-
center. Även förbrukning av IT-hårdvara, kontorsutrustning,
såsom möbler, samt resande bidrar till negativ klimatpåver-
kan uppströms i värdekedjan.
De väsentliga klimatrelaterade riskerna som identifierats
relaterar främst till övergångs- och omställningsrisker i
form av kostnader för och tillgång till energi – både i kontor
och uppströms datacenter - samt potentiella resurser för
anpassning av verksamhet och affärsmodell till nya förut-
sättningar, både avseende interna satsningar och krav, och
externa krav från kunder och lagstiftning. Fysiska klimatris-
ker identifierades för Dynavas verksamheter i Moldavien,
Cypern och Senegal, vilka bedöms vara mer exponerade
för extremväder – speciellt extremvärme - med relaterade
skador på infrastruktur samt elavbrott, jämfört med verk-
samheterna i Norden och Baltikum. (E1 SBM-3-18)
Eniro har inte utfört någon analys av affärsmodellens och
strategins resiliens, motståndskraft och anpassningsbarhet
för dessa klimatrisker. Behovet av en analys ska utvärde-
ras och potentiellt genomföras och redovisas under 2026.
Klimatrelaterade risker omfattas delvis av Eniros etablerade
riskhanteringsprocess, vilket beskrivs närmare under ESRS 2
GOV-5. (E1 SBM-3-19)
Klimatrelaterade möjligheter kopplas till lägre kostnader
genom pågående och potentiella effektiviseringsåtgärder
och anpassning av verksamheten för att förekomma krav
och risker, samt till att erbjuda stöd för att effektivisera kun-
ders verksamheter, vilket kan ge nya affärsmöjligheter.
43
Beskrivning Plats i värdekedjan där effekten/risken uppstår
(Negativ påverkan) Exponering av digital infrastruktur och tjäns-
tekontinuitet för klimatrelaterade fysiska risker
Uppströms, egen verksamhet
(Negativ påverkan) Utsläpp av växthusgaser från molntjänster,
datacenter och IT-leverantörer i värdekedjan
Uppströms
(Negativ påverkan) Energianvändning i kontor, servrar och outsour-
cade datacenter
Uppströms, egen verksamhet
(Finansiell risk) Ökad risk för driftstörningar eller högre kostna-
der till följd av klimatrelaterade händelser som påverkar digital
infrastruktur
Uppströms, egen verksamhet
(Finansiell risk) Potentiell kostnadsökning eller avtalskrav relaterade
till leverantörers utsläpp av växthusgaser.
Uppströms
(Finansiell risk/möjlighet) Exponering för energiprisvolatilitet samt
möjlighet till kostnadsbesparingar genom energieffektivisering
Uppströms, egen verksamhet
E1-1 Omställningsplan för att be-
gränsa klimatförändringar
För närvarande har Eniro ingen i policy fastlagd omställ-
ningsplan för att begränsa klimatpåverkan eller ställa om
verksamhet, strategi och affärsmodell till klimatneutralitet.
Det finns inte heller fastställda klimatmål eller åtgärder i lin-
je med Parisavtalet eller omställningen till en klimatneutral
ekonomi senast 2050. Därmed saknas information att re-
dovisa relaterad till exempelvis anpassning till 1,5°C-målet,
planerade åtgärder och investeringar, potentiella fastställ-
da utsläpp, av anpassning utifrån EU:s taxonomi.
Företaget har ingen verksamhet relaterad till, eller direkt
exponerad mot kol-, olje- eller gasrelaterade verksam-
heter på annat sätt än indirekt förbrukning uppströms i
värdekedjan. Redan idag så utgörs en betydande andel av
företagets direkta elförbrukning i kontor och egna servrar
av fossilfri energi från förnyelsebara källor och kärnkraft.
Behovet av, och det potentiella införandet av målsättningar
och omställningsplan kommer att utvärderas och då också
redovisas under efterföljande rapporteringsperioder. (E1-1-
16) (E1-1-17)
E1-2 Policyer relaterade till be-
gränsning av och anpassning till
klimatförändringar
Eniro har en övergripande hållbarhetspolicy som bland
annat syftar till att begränsa företagets klimatpåverkan
genom energi- och resurseffektivisering, virtualisering av
fysiska servar, ett minskat resande och ansvarsfull upp-
handling. Dessutom har företaget en riskhanteringsprocess
för risker relaterade till affärsmodell och strategi som delvis
berör hållbarhetsrelaterade ämnen, se ESRS 2 GOV-5 på
sida [11]. (E1-2-25)
En komplett förteckning över Eniros policyer återfinns under
G1-1. Det har bedömts att i dagsläget så omfattar befintliga
ramverk, såsom Hållbarhetspolicyn och riskhanteringspro-
cessen, Eniros viktigaste klimatrelaterade IRO:er. Därför finns
inga enskilda policyer som enkom fokuserar på klimatför-
ändringar, klimatanpassning, energieffektivitet, eller andra
klimatrelaterade frågor. Innevarande rapporteringsår är
också det första som Eniro har kartlagt väsentliga IRO:er
enligt ESRS, därmed har det ännu inte utvecklats i policy
fastlagda processer för att identifiera, bedöma, hantera
eller åtgärda väsentliga IRO:er som är strikt relaterade till
mildrande av, och anpassning till klimatförändringar. Eniro
kommer att utvärdera behovet av mer klimatspecifika poli-
cyer under framtida rapporteringsperioder. (E1-2-24)
E1-3 Åtgärder och resurser relate-
rade till klimatförändringspolicy
Eniros Hållbarhetspolicy uttrycker att klimatpåverkan ska
begränsas genom bland annat konsolidering och virtu-
alisering av egna servrar, effektiv användning av energi.
ansvarsfulla inköp och ett minskat resande med färre flyg-
resor. Under 2025 har stora insatser gjorts för att färdigstäl-
la utfasningen av egna servrar – vilket minskat energian-
vändning och indirekta utsläpp - dessutom har de direkta
utsläppen reducerats genom utfasning av företagsbilar.
Utöver dessa åtgärder som även relaterar till affärsstrate-
giska målsättningar, har Eniro inte implementerat åtgär-
der som syftar specifikt på att mildra eller anpassa sig till
klimatförändringarna. Därmed har det inte avsatts särskilda
resurser för sådana åtgärder och det är därför inte möjligt
att definiera mängden resurser som allokerats till klimat-
specifika ändamål. (E1-3-27)
Detta innebär även att det saknas specifika mekanismer för
minskade koldioxidutsläpp, naturbaserade lösningar eller
andra klimatrelaterade åtgärder, och inte heller uppnådda
44
eller förväntade minskningar av växthusgasutsläpp att
redovisa. Att klimatspecifika åtgärder ännu inte utvecklats
beror på att det har bedömts att de ovan nämnda affärs-
strategiska effektiviseringsåtgärder bidragit till effektivt
minskning av Eniros utsläpp i både Scope 1 och 2, vilka
också bedöms som de mest prioriterade utsläppen att
åtgärda. Det har också bedömts att befintliga policys och
ramverk bidrar till att skapa beteendemässiga förändringar
som bidrar till ett lägre klimatavtryck. Att åtgärder saknas
för hantering av väsentliga IRO:er beror främst på att detta
är Eniros första rapporteringsår som Eniro har kartlagt IRO:er
enligt ESRS. För att uppnå fortsatt minskning av direkta
och indirekta utsläpp samt hantera väsentliga IRO:er är
det samtidigt troligt att det krävs specifika klimatåtgärder.
Eniro kommer att bedöma behovet av att utveckla specifika
klimat- och IRO-relaterade åtgärder, resursallokering och
finansiell planering under framtida rapporteringsperioder.
Eftersom inga specifikt klimatrelaterade mål och åtgärder
har fastställts finns det ingen information att rapportera
om motsvarande handlingsplaner, investeringar, opera-
tiva nyckelåtgärder, eller resursallokering. Det finns heller
inga investeringsbelopp som relaterar till poster i finansiel-
la rapporter, taxonomiska nyckeltal enligt förordning (EU)
2021/2178 eller taxonomirelaterade investeringsplaner att
redovisa (E1-3-29)
E1-4 Mål relaterade till begräns-
ning av och anpassning till klimat-
förändringar
Eniro saknar för närvarande i policy fastställda klimatre-
laterade mål, såsom för minskning av växthusgasutsläpp,
förnybar energi, energieffektivitet eller för andra områden
relaterade till begränsning av eller anpassning till klimat-
förändringar. Därmed är information såsom baslinjer för
mål, tidslinjer, mätmetoder och uppföljning av framsteg inte
tillgänglig. (E1-4-32) (E1-4-33)
Företaget kommer att utvärdera behovet av klimatrelaterade
mål som en del av framtida hållbarhetsplanering.
E1-5 Energikonsumtion och mix
Nedan anges Eniro Groups energikonsumtion och mix under 2025:
Energikonsumtion och mix Basår 2025
Bränsleförbrukning från kolprodukter
(MWh)
0.0
Bränsleförbrukning från olje- och pet-
roleumprodukter (MWh)
27.0 MWh
Bränsleförbrukning från naturgas
(MWh)
0.0
Bränsleförbrukning från andra fossila
källor (MWh)
0.0
Energikonsumtion och mix Basår 2025
Förbrukning av inköpt eller förvärvad el,
värme, ånga och kyla från fossila källor
(MWh)
369.8 MWh
Total fossil energiförbrukning (MWh) 396.7 MWh
Andel fossila källor i den totala energiför-
brukningen (%)
42,6%
Förbrukning från kärnkraftskällor (MWh) 137.0 MWh
Andel av förbrukning från kärnkraftskällor
i den totala energiförbrukningen (%)
14,7%
Bränsleförbrukning från förnybara käl-
lor, inklusive biomassa (MWh)
2.2 MWh
Förbrukning - av inköpt eller förvärvad
el, värme, ånga och kyla från förnybara
källor (MWh)
395.4 MWh
Förbrukningen av egenproducerad för-
nybar energi utan bränsle (MWh)
0.0
Total förbrukning av förnybar energi
(MWh)
397.6
Andel förnybara källor av den totala en-
ergiförbrukningen (%)
42,7%
Total energiförbrukning (MWh) 931.3
(E1-4-37)
Någon information relaterat till sektorer med hög klimatpå-
verkan samt egen energiproduktion återges ej då det ej är
relevant för Eniro (E1-4-38) (E1-4-39) (E1-4-40) (E1-4-41) (E1-
4-42) (E1-4-43). I princip all Eniros energiförbrukning härrör
från elförbrukning i hyrda kontor och i egna servrar, medan
bränsleförbrukningen i tjänstefordon är mycket begränsad.
För de kontor där det är möjligt enligt gällande hyresav-
tal köps eller ställs krav på fossilfri eller förnybar el. För de
kontor där det i dagsläget inte är möjligt att köpa förnybar
eller fossilfri el, övervakar Eniro kontinuerligt situationen för
framtida implementering. I alla kontor är hyresvärdarna
ansvariga för fjärrvärmeavtalen och energimixen styrs helt
av leverantörerna.
Eniro strävar efter att minska energiförbrukningen och
öka energieffektiviteten för att minska klimatpåverkan och
sänka kostnader. Detta har huvudsakligen gjorts genom
konsolidering och virtualisering av egna servrar, vilket har
inneburit utfasning av alla servrar i Oslo under 2025. För att
uppnå ytterligare energieffektivisering inkluderar bedöms
det behövas såväl tekniska som beteendemässiga föränd-
ringar, inklusive effektivare användning av kontorsytor. Be-
räkning av elförbrukningen i kontor och servrar baseras på
fakturerade belopp och estimat utifrån tidigare års förbruk-
ning när mätvärden saknas. Bränsleförbrukning i fordon har
beräknats baserat utifrån estimerad körsträcka och bräns-
leförbrukning enligt WLTP för de olika fordonsmodellerna.
45
E1-6 Utsläpp av växthusgaser
Eniros utsläpp av växthusgaser i Scope 1, Scope 2, mark-
nads- och platsbaserad, och Scope 3 redovisas enligt
principen för operationell kontroll och omfattar all verksam-
het och samtliga dotterbolag, inklusive Medialoutsi OY som
införlivades i januari 2025, men exklusive Qvamplify Nordics
som förvärades i juli 2025 men som inte har införlivats ope-
rationellt och vars utsläpp ej redovisas i varken Scope 1, 2
eller 3. Eniro har inga andra icke konsoliderade dotterbolag,
joint ventures eller partners. Eniros utsläpp i Scope 1 härrör
helt från användningen av tjänstebilar med förbrännings-
motorer, vilka under 2025 uppgick till 7,24 ton CO2e, vilket
motsvarar drygt 1 % av de totala, såväl marknads- som
plastbaserade, utsläppen. Eniros indirekta utsläpp i Scope
2 härrör från inköpt elektricitet som används i kontor, egna
serverhallar och fordon. Utsläppen 2025 uppgår till 259,3
ton CO2e år (43 % av totalen) enligt den marknadsbasera-
de metoden, och till 199,7 ton CO2e (37 % av totalen) enligt
den platsbaserade metoden. Eniro har kontroll över och kan
minska dessa utsläpp genom att själv köpa, eller ställa krav
på hyresvärden att köpa förnybar el för de kontor där det
är möjligt. Lika viktigt är att Eniro kan minska elförbrukning-
en genom effektiviseringsåtgärder genom både tekniska
och beteendemässiga förändringar, samt utfasning och
konsolidering av egna servrar. Eniros indirekta utsläpp i
värdekedjan i Scope 3 härrör från resor (flyg, hotell och
milersättning), inköp av varor (IT- och kontorsutrustning)
och tjänster (moln och programvara), uppströms utsläpps
från energiproduktion, avfall och leasade tillgångar (kontor).
Scope 3-utsläppen 2025 uppgår till 339,4 ton CO2e år, vilket
motsvarar 56 % av de totala marknadsbaserade respektive
62 % av de plastbaserade utsläppen. Majoriteten av dessa
utsläpp uppstår från inköp av fysiska IT-varor och resande.
Eniro kan minska dessa utsläpp främst genom effektivise-
ringsåtgärder och beteendeförändringar, såsom minskat
resande, främst flyg, och konsumtion av IT-varor. För att
åstadkomma omfattande minskning av Scope 3-utsläppen
krävs långsiktigt samarbete med uppströmsleverantörer
som är engagerade i att minska sina utsläpp, där IT-varor
samt IT- och molntjänster är viktiga fokusområden.
Utsläpp av växthusgaser 2025 Basår
Scope 1 Växthusgasutsläpp
Brutto Scope 1 Växthusgasutsläpp
(tCO2eq)
7.24
Scope 2 GHG emission
Brutto platsbaserade Scope 2 Växthus-
gasutsläpp (tCO2eq)
199.72
Brutto marknadsbaserade Scope 2
Växthusgasutsläpp (tCO2eq)
259.25
Signifikanta Scope 3 Växthusgasutsläpp
Totala brutto indirekta Scope 3 Växthus-
gasutsläpp (tCO2eq)
339.41
1. Köpta varor och tjänster 144.90
Valfri underkategori: Moln- och
datacentertjänster
4.35
3. Bränsle och energirelaterade aktivite-
ter (ej inkluderade i Scope 1 och 2)
32.08
5. Avfall från verksamheten 39.76
6. Affärsresor 112.16
8. Uppströms hyrda tillgångar 13.40
Totala växthusgasutsläpp
Totala växthusgasutsläpp (platsbasera-
de) (tCO2eq)
546.37
Totala växthusgasutsläpp (marknadsba-
serade) (tCO2eq)
605.90
Utsläpp av växthusgaser 2025 Basår
Växthusgasintensitet (platsbaserade)
(tCO2e/TSEK)
0,64
Växthusgasintensitet (marknadsbaserade)
(tCO2e/TSEK)
0,57
Total netto omsättning för beräkning av
växthusgasintensitet (TSEK)
955
Brutto biogena växthusgasutsläpp, egna
fordon (tCO2eq)
0,31
(E1-6-44) (E1-6-48) (E1-6-49) (E1-6-51) (E1-6-52) (E1-6-54)
(E1-6-55) (E1-AR43c). (E1-AR51)
Eniro har inga utsläpp som ingår i reglerad utsläppshandel
såsom EU ETS (E1-6-48), inga i policy fastlagda målsättning-
ar för utsläppsminskningar eller framtida utsläpp (E1-4-34)
och har inte kartlagt eventuella skillnader i rapporterings-
period mellan Eniro och företag i värdekedjan (E1-AR42c).
Utsläpp av biogen koldioxid relaterade till Scope 2 och
Scope 3 redovisas ej på grund av avsaknad av data (E1-
AR45e) (E1-AR46j).
Beräkningsprinciper
Beräkningen av växthusgasutsläpp har utförts i program-
varan Emma (https://emma.gidas.se/), följer principerna i
GHG-protokollet och inkluderar utsläpp enligt principerna och
metodiken nedan. Val av metodik och emissionsfaktorer har
baserats på tillgänglig förbrukningsdata och har gjorts för att
ge så detaljerade värden som möjligt utifrån tillgänglig infor-
mation och till en rimlig arbetsinsats i relation till detaljkrav.
Scope 1 omfattar bränsleförbrukning i tjänstefordon och har
beräknats utifrån uppskattad körsträcka och genomsnittlig
bränsleförbrukning enligt WLTP för de specifika bilmodellerna
då uppmätt förbrukningsdata saknas. Utsläppsfaktorerna för
bränslet har för Sverige hämtas från Energimyndigheten och
46
Trafikstyrelsen och avser 2025, medan faktorerna för Danmark
och Finland avser europeiska genomsnittsvärden hämtade
från E-Pure. Scope 2 omfattar elförbrukning i kontor, servrar
och fordon. I första hand används uppmätt (debiterad)
förbrukning och i andra hand estimerad förbrukning utifrån
kontorsyta och historisk förbrukning. Utsläppen beräknas enligt
den marknadsbaserade (market based) och platsbaserade
(location based) metoden. Utsläppsfaktorerna i marknads-
metoden representerar den specifika energimixen för leveran-
törsavtal där sådana finns tillgängliga, vilket för 100 % fossilfri
och förnybar energi innebär noll utsläpp i Scope 2, medan i
de fall där energimixen inte specificeras tillämpas landspecifik
residualmix. Utsläppsfaktorerna i den plastbaserade metoden
representerar genomsnittliga produktionsutsläpp för respekti-
ve verksamhetsland. Både den plats- och marknadsbaserade
metoden använder utsläppsdata för 2024 då data för 2025 ej
varit tillgängligt. Elförbrukningen i Scope 2 (fordon, kontor och
egna servrar) omfattas till 32 % av ursprungsgarantier för 100%
förnyelsebar energi och till 16 % av leverantörspecifik fossilfri
energimix, vilka båda ingår i den köpta elen. Inga andra typer
av avtalsinstrument finns för inköpt el och energi och inga
instrument finns för försäljning av elektricitet då Eniro inte är
involverat i detta. (E1-AR45d)
Beräkningen av indirekta utsläpp i Scope 3 baseras på
emissionsfaktorer som är generella och/eller utgör bransch-
genomsnitt, därmed har inga av utsläppen beräknats med
leverantörsspecifika utsläppsdata. Kategori 1 omfattar
inköpta IT- och kontorsvaror inklusive datorer, smartphones,
bildskärmar och kontorsmöbler. Beräkningarna baseras på
antalet inköpta enheter och emissionsfaktorer hämtade från
miljövarudeklarationer (EPD) och livscykelanalys (LCA) som
representerar branschgenomsnitt flera olika leverantörer och
fabrikat omfattas. Kategori 1 inkluderar även inköpta IT-tjäns-
ter såsom programvaror och molntjänster för vilka beräk-
ningarna utgår från inköpssummor och utsläppsfaktorer som
är baserade på data från Microsoft, dels för att linjera med
tidigare års redovisning och dels för att specifika data från
enskilda leverantörer ej varit tillgängligt. Kategori 3 omfattar
uppströms utsläpp från produktion och distribution av bräns-
le och elektricitet, därmed nyttjas samma förbrukningsdata
som för Scope 1 och 2. Emissionsfaktorerna representerar
branschgenomsnitt från DEFRA och Vattenfalls EPD:er, vilket
bedöms ge tillförlitliga värden. Kategori 5 omfattar avfall från
den dagliga verksamheten kontor samt från avvecklingen
av servrar. Mängden kontorsavfall har extrapolerats från
de avfallsmängder som allokerats Eniro för huvudkontoret i
Solna och antalet anställda då specifika data saknas medan
avfallet från avvecklade servrar i Oslo baseras på mätvär-
den. Utsläppsfaktorerna representerar branschgenomsnitt i
Norden och hämtas från officiella databaser och publikatio-
ner då specifika mätvärden från de olika avfallshanterarna
inte varit möjligt att samla in. Kategori 6 omfattar affärsresor
i form av transporter med flyg, tåg och privat bil för vilka
Eniro betalar milersättning, samt övernattningar på hotell.
Beräkningarna använder data över avstånd och antal nätter
från resebyråer och redovisning, och utsläppsfaktorerna
representerar medelvärden som är specifika för flygavstånd,
land för tågresan och hotellvistelsen samt genomsnittli-
ga personbilsutsläpp då det bedömts ge tillräckligt detalj.
Kategori 8 omfattar uppströms utsläpp från hyrda tillgångar
i form av kontor, exempelvis i form av hyresvärdens drift och
underhåll. Beräkningarna använder data för antal kvadrat-
meter hyrda kontorsyta. Utsläppsfaktorerna återger antingen
den specifika hyresvärdens generella utsläpp per kvadrat-
meter när sådana är tillgängliga, eller genomsnittligt utsläpp
per kvadratmeter baserat på olika hyresvärdars data när
specifika data ej är tillgängligt. (E1-AR39) Växthusgasinvente-
ringen exkluderar Scope 3, Kategori 2, 4, och 7 då de bedöms
stå för en oansenlig mängd av Eniros totala utsläpp, och Ka-
tegori 9–15 då de ej är relevanta. Eniro ser löpande över vilka
kategorier som är relevanta och uppdaterar redovisningen
därefter (E1-AR46)
Jämfört med tidigare år har ändringar gjorts i principer och
metodik för beräkning, bland annat har emissionsfaktorer
och estimat uppdaterats och nu inkluderas både Scope 3
Kategori 1 – Inköpta IT- och kontorsvaror och Kategori 5 –
Avfall. På grund av dessa ändringar och att omräkning av
tidigare årsredovisning ej är möjlig, är jämförelse med tidi-
gare års klimatredovisning ej relevant och därmed har 2025
valts som ett nytt basår utifrån att detta är första året fö-
retaget hållbarhetsredovisar enligt CSRD. Inga förändringar
har skett i definitionen av vad som utgör Eniros verksamhet
eller upp- och nedströms värdekedja, förutom att redovis-
ningen för 2025 även inkluderar dotterbolaget Medialoutsi
som införlivades i januari 2025. Eniro ser löpande över den
data, metodik och de emissionsfaktorer som används och
implementerar uppdateringar utifrån behov. (E1-6-47) Yt-
terligare information om osäkerhet relaterat till beräknings-
principer återfinns under ESRS 2 BP-2.
E1-7 Utsläppsminskningsprojekt
och projekt för att minska växt-
husgasutsläpp finansierade ge-
nom koldioxidkrediter
Eniro har inga egna, och är inte involverat i externa pro-
jekt för upptag av växthusgaser eller utsläppsminskningar
som finansieras genom koldioxidkrediter eller andra typer
av ersättningar (E1-7-56). Företaget har inte heller några
netto-noll mål som involverar upptag av växthusgaser eller
andra projekt för utsläppsminskning, och gör inte heller an-
språk på klimatneutralitet i värdekedjan (E1-7-60) (E1-7-61).
Om Eniro kommer att utveckla eller delta i sådana projekt
och/eller utveckla netto-noll mål kommer detta att redovisas
i aktuel hållbarhetsrapport.
E1-8 Intern koldioxidprissättning
Eniro tillämpar inget internt koldioxidprissättningssystem
eller liknande interna mekanismer för att redovisa och följa
upp klimatpåverkan då det i nuläget inte bedömts som
relevant (E1-7-62). Företaget kommer att se över denna
bedömning i framtida rapporteringscykler och eventuellt
införa sådan för att linjera mot eventuella förändringar av
klimatstrategi och utsläppsavtryck.
47
E5 Cirkulär ekonomi
ESRS 2 SBM-3 – Väsentliga på-
verkningar, risker och möjligheter
samt deras koppling till strategi
och affärsmodell
Eniros strategi och affärsmodell är inte i sig förknippade
med betydande direkt påverkan inom resursanvändning
och avfall eftersom verksamheten endast involverar kon-
torsbaserad tjänsteverksamhet. Den dubbla väsentlighets-
analysen har dock identifierat vissa faktiska och potentiella
påverkningar, risker och möjligheter (IRO:er) relaterade till
cirkulär ekonomi, resursflöden och avfall kopplat till för-
brukning av IT-hårdvara och kontorsvaror samt avfall från
dessa.
De mest betydande positiva påverkningarna avser åtgär-
der och principer för ansvarsfull och effektiv förbrukning av
varor, vilket bland annat involverar intern återanvändning
av IT-hårdvara och kontorsutrustning, samt i vissa fall inköp
och försäljning av begagnad sådan. Även att verksam-
heten skapar relativt små mängder avfall som dessutom
återvinns och sluthanteras enligt god praxis bidrar till att
mitigera den negativa påverkan. I dagsläget utförs dock
ingen löpande uppföljning av ut- och inflöden av resurser
med syfte att kartlägga positiv påverkan.
Betydande faktiska negativa påverkningar härrör från inköp
av ny IT-hårdvara och kontorsutrustning, vilket är centralt
för att leverera företagets tjänster och är något som krävs
för att upprätthålla en god arbetsmiljö samt effektivitet och
kvalitet i arbetet. Utfasningen av egna fysiska servrar inne-
bär samtidigt att behovet av framtida inflöde av IT-hårdva-
ra minskat avsevärt.
Risker inom området relaterar främst till högre kostnader för
inköp av varor och avfallshantering, vilket kan uppkomma
från bland annat från högre regulatoriska krav och ökade
priser på energi och material. Möjligheterna relaterar i stäl-
let till potentiellt lägre kostnader via effektiviseringsåtgärder
och ansvarsfull upphandling.
Beskrivning
Plats i värdekedjan
där effekten/risken
uppstår
(Negativ påverkan) Avyttring av
IT-utrustning och kontorsmaterial
Egen verksamhet,
nedströms
(Negativ påverkan) Användning
av IT-hårdvara, kontorsutrustning
och förbrukningsmaterial
Egen verksamhet,
uppströms
(Negativ påverkan) Upp-
komst av elektroniskt avfall och
kontorsavfall
Egen verksamhet,
nedströms
(Finansiell risk) Kostnader relate-
rade till inköp, utbyte och avyttring
av IT-utrustning
Egen verksamhet,
nedströms
(Finansiell möjlighet) Möjlighet
att minska kostnader genom
effektivare resursanvändning och
förlängd livslängd på utrustning
Egen verksamhet,
uppströms
(Finansiell risk) Kostnader rela-
terade till avfallshantering och
efterlevnad av regelverk
Egen verksamhet,
nedströms
E5-1 Policyer relaterade till resur-
sanvändning och cirkulär ekonomi
Eniros Hållbarhetspolicy är styrande för arbetet med resur-
sanvändning och cirkulär ekonomi, med följande principer
som ska följas:
• Försiktighetsprincipen vad gäller miljörisker
• Initiativ för att främja större miljöansvar
• Uppmuntra utveckling och spridning av miljövänlig
teknik.
Policyn fastslår att Eniro ska sträva efter att ständigt skydda
miljön, använda naturresurser och energi mer effektivt och
minska avfall och utsläpp. Ett led i detta är att Eniro sprider
information och kunskap bland medarbetare och för dialog
om miljö med sina intressenter. Fokus är att minska klimat
miljöpåverkan från den digitala verksamheten, bland annat
genom konsolidering och virtualisering av servrar. I den
dagliga verksamheten är miljöarbetet fokuserat på insatser
som spar tid och kostnader samt minskar miljöpåverkan.
Därmed är resurseffektivitet, ansvarsfull materialanvänd-
ning och avfallshantering centrala miljöaspekter i all delar
48
av Eniros verksamhet, inklusive dotterbolag och partners.
Policyramverket omfattar även riktlinjer för inköp och leve-
rantörsstyrning samt Supplier Code of Conduct som syftar
till att:
• Begränsa användningen av nya materiella resurser
• Förlänga livslängden på IT-utrustning och kontorsmöbler
• Främja återanvändning och materialåtervinning
• Integrera cirkulära principer i inköp
(E5-1-14)
Vid nyanskaffning beaktas produkters livslängd, reparerbar-
het och återvinningsbarhet. Där det är tekniskt och ekono-
miskt rimligt möjliggörs användning av återanvänd eller
renoverad utrustning. Policyn reglerar dock inte specifikt
användning av förnybara resurser eller hur en omställning
från jungfruliga resurser ska ske. (E5-1-15a)
Vid upphandling ställs krav genom Supplier Code of Con-
duct på efterlevnad av miljölagstiftning samt arbete med
resurseffektiv produktion och ansvarsfull materialhante-
ring. Miljö- och resurskriterier beaktas vid leverantörsval.
(E5-1-15b)
Policyn omfattar all Eniros verksamhet, oavsett placering,
och uppströms leverantörer genom inköpskrav. Nedströms
omfattas hantering av uttjänt IT-utrustning och avfall. Både
hållbarhetspolicy och Supplier Code of Conduct är godkän-
da av styrelsen och gäller samtliga medarbetare och re-
levanta leverantörer. Det övergripande ansvaret för imple-
mentering ligger hos verkställande direktör, med operativt
ansvar inom IT, inköp och hållbarhet. Policyn har utvecklats
med beaktande av identifierade intressentförväntningar
genom den dubbla väsentlighetsanalysen. Den är tillgäng-
lig internt via styrsystem och externt via koncernens webb-
plats samt kommuniceras till leverantörer i samband med
upphandling.
E5-2 Åtgärder och resurser rela-
terade till resursanvändning och
cirkulär ekonomi
Som ett tjänstebaserat företag utan produktionsverksamhet
har Eniro endast begränsad resursanvändning i form av
kontors- och IT-utrustning samt uppströms digital infra-
struktur. Hållbarhetspolicyn inkluderar åtgärder relaterade
till resursflöden och cirkulär ekonomi och fokuserar på om-
råden som är väsentliga för en tjänstebaserad verksamhet:
• Minska resandet och prioritera digitala möten, i linje med
resepolicy.
• Integrera miljökrav i upphandling genom leverantörskod,
som kräver miljöansvarsfulla metoder från leverantörer.
• Återvinning och avfallssortering sker genom hyresvär-
darnas system, och uttjänt IT-utrustning ska hanteras
enligt gällande lagar och i största möjliga mån tillgäng-
liggöras för återbruk.
• Ökad användning av molnbaserade och energieffektiva
digitala lösningar.
Dessa åtgärder har, och ska beaktas i den löpande ope-
rativa verksamheten, omfattar hela Eniros organisation
oavsett affärsområde och placering, inklusive dotterbolag
och relevanta delar av upp- och nedströms värdekedjan
- såsom leverantörer av varor och avfallshantering - samt
gäller framgent så länge policyn är i bruk. Det finns inga
fastlagda tidshorisonter för implementering och uppföljning
av åtgärderna då de pågår löpande. I sin nuvarande form
bedöms åtgärderna inte ta signifikanta ekonomiska eller
operativa resurser i anspråk, och det är inte heller möjligt att i
detalj kvantifiera deras förväntade effekter förutom att de på
en generell nivå bedöms bidra till en lägre resursförbrukning
och god avfallshantering. (E5-2-19) (E5-2-20)
Eniro har under innevarande rapporteringsår använt befintli-
ga grundläggande policys och operativa arbetssätt kopp-
lade till resursanvändning, avfallshantering, IT-utrustning
och leverantörspraxis. Fokus under detta initiala CSRD-år har
främst varit att säkerställa policyförankring, ansvarsfördel-
ning och intern medvetenhet. Strukturerad och kvantifierad
uppföljning av effektiviteten i dessa åtgärder är under ut-
veckling och kommer att vidareutvecklas i takt med bola-
gets mognad inom CSRD-rapporteringen. Under kommande
rapporteringsperioder avser Eniro att:
• Stärka kopplingen mellan identifierade IRO:er och mätbara
indikatorer.
• Utveckla mer formaliserade uppföljningsprocesser.
• Vid behov fastställa mer definierade ambitionsnivåer och
baslinjer.
I nuläget saknas fastställda kvantifierade mål för E5. Ambi-
tionen är kvalitativ och inriktad på kontinuerlig förbättring
i linje med Eniros hållbarhets- och miljöpolicy. Basår för
framtida strukturerad uppföljning är 2025, vilket utgör första
rapporteringsåret enligt ESRS.
E5-3 Mål relaterade till resursan-
vändning och cirkulär ekonomi
Eniro har för rapporterings året 2025 inte fastställt formel-
la kvantitativa mål strikt relaterade till resursanvändning,
cirkulär ekonomi och produktdesign eller avfallshierarkin. Dels
då detta är Eniros första rapporteringsår enligt ESRS och dels
då företaget saknar produktion av fysiska produkter och en
begränsad materialförbrukning. Eniro avser att i kommande
rapporteringsperioder vidareutveckla ambitionsnivåer och,
där proportionerligt, komplettera med mer definierade indi-
katorer kopplade till identifierade IRO:er. (E5-3-24) (E5-3-25)
I nuläget följs effektiviteten upp genom interna genomgång-
ar av policyeftterlevnad, leverantörsuppföljning, översyn av
resepolicy och IT-hantering samt genom årlig uppdatering
av dubbel väsentlighetsanalys. Processen är kvalitativ och
integrerad i befintliga styrningsstrukturer. Ett mer formali-
serat ramverk för systematisk effektivitetsmätning kommer
49
att utvecklas successivt i takt med ökad CSRD-mognad,
där räkenskapsåret 2025 kommer att utgöra basår. Eniros
ambition inom området är kvalitativ och inriktad på kontinu-
erlig förbättring i enlighet med hållbarhets- och miljöpolicyn.
Nuvarande arbete fokuserar på kontinuerlig förbättring där
Hållbarhetspolicyn fastslår att minskat resande, ansvars-
full upphandling, säkerställande av god leverantörspraxis,
effektiv resursanvändning, god återvinning och hantering av
avfall, samt ansvarsfull livscykelhantering av IT-utrustning
ska eftersträvas (E5-3-23).
E5-4 Resursinflöden
Eniro har begränsade direkta resursinflöden på grund av sina
tjänstebaserade verksamheten utan fysiska produktionspro-
cesser och därmed har verksamheten ingen direkt förbrukning
av insatsvaror, kritiska råvaror eller sällsynta jordartsmetaller.
(E5-4-30) Ur ett värdekedjeperspektiv uppstår dock materia-
linflöden genom inköp av varor och tjänster. De huvudsakliga
produktkategorierna är:
• IT-utrustning (datorer, smartphones, servrar och
kringutrustning)
• Kontorsmöbler
• Standardiserade kontorsmaterial
Dessa produktgrupper medför indirekta inflöden av
icke-förnybara material såsom metaller, plaster och
elektronikkomponenter. Eniro har ingen direkt kontroll över
materialutvinning eller komponenttillverkning, men hanterar
dessa inflöden genom inköpsstyrning och leverantörskrav
enligt koncernens hållbarhetspolicy och Supplier Code of
Conduct. (E5-4-30, AR 21)
Den dubbla väsentlighetsanalysen bedömde vattenan-
vändning, energi och avfall kopplade till hyrda lokaler som
icke-väsentliga materialinflöden. Dessa flöden hanteras av
hyresvärdar enligt branschpraxis. (E5-4-30)
E5-5 Resursutflöden
Eniro eftersträvar ansvarsfull resursanvändning relaterad
till hyrda lokaler, inköpt IT- och kontorsutrustning och andra
varor genom bland annat internt återbruk och ansvarsfull
avfallshantering. (E5-5-34)
Eniro säljer inga fysiska produkter och tillhandahåller där-
med inga produkter utformade enligt cirkulära designprin-
ciper. Företaget har inget inflytande, utöver egna inköpsval,
över produktdesign och materialval i de varor som köps in
för internt bruk (E5-5-35, E5-5-36)
Under 2025 genomfördes en utfasning och konsolidering
av egna servrar till förmån för molnbaserade lösningar.
Detta medförde ett ovanligt stort utflöde av begagnad
IT-utrustning och elektronikavfall jämfört med ett norma-
lår, där 23 stycken (322 kg) servrar och 20 enheter (10 kg)
av generell nätverksutrustning såldes som begagnade.
Samtliga sålda produkter var i fullt funktionsdugligt skick för
återanvändning och bedöms vara möjliga att materialåter-
vinna när de är slutförbrukade. (E5-5-36)
Avfall
Det icke-farliga avfallet från Eniros verksamhet består hu-
vudsakligen av:
• Blandat kontorsavfall (papper, plast, kartong,
livsmedelsförpackningar)
• Mindre fraktioner förpackningsavfall
• Metallskrot från serverställ
Det farliga avfallet från Eniros verksamhet består huvudsak-
ligen av elektronikavfall från uttjänta datorer, mobiltelefo-
ner, servrar och annan IT-utrustning.
På grund utfasningen av servrar hade Eniro 2025 ett ovan-
ligt stort utflöde av elektronikavfall, vilket potentiellt kan
innehålla farliga flamskyddsmedel, tungmetaller och andra
elektronikrelaterade ämnen. Övriga icke-farliga avfallsfrak-
tioner består främst av papper, plast, kartong, organiskt
avfall och metall utan farliga komponenter (E5-5-38b)
Allt elektronikavfall klassificeras som farligt avfall i samman-
ställningen i enlighet med tillämplig lagstiftning och har
hanterats där efter. Eniro genererar inget radioaktivt avfall
enligt definitionen i direktiv 2011/70/Euratom. (E5-5-39)
Totalt avfall (ton) 2025
Totalt farligt avfall 6.05
Totalt icke-farligt avfall 30.95
Totalt avfall 37.00
Totalt återvunnet avfall 10.64
Totalt icke-återvunnet avfall 26.03
Andel icke-återvunnet avfall 70%
Farligt avfall (ton)
Avfall till förbränning 0.00
Avfall till deponi 0.00
Annat bortskaffande 0.00
Totalt farligt avfall till bortskaffande 0.00
Återvinning 5.72
Återanvändning 0.33
Annat återvinnande 0.00
Totalt farligt avfall avlett från
bortskaffande
6.05
Totalt farligt avfall 6.05
50
Icke-farligt avfall (ton)
Avfall till förbränning 26.03
Avfall till deponi 0.00
Annat bortskaffande 0.00
Totalt icke-farligt avfall till bortskaffande 26.03
Återvinning 4.92
Återanvändning 0.00
Avlett från bortskaffande på annat sätt 0.00
Totalt icke-farligt avfall avlett från
bortskaffande
4.92
Totalt icke-farligt avfall 30.95
*Avser elektronikavfall.
**Avser såld begagnad serverutrustning.
(E5-5-37)
Datainsamlings- och beräkningsprinciper
Bortforslande och hantering av Eniros dagliga avfall utförs
av hyresvärdar och deras underentreprenörer gemensamt
för hela byggnaderna vilka Eniro endast hyr en del av, där-
med saknas uppmätt och specifik avfallsdata. Den totala
avfallsmängden har därför estimerats. För huvudkontoret i
Solna delgav hyresvärden data över mängden avfall som
allokerats till Eniro baserat på byggnadens totala mängd
avfall och Eniros andel av byggnadens totala yta. Den totala
avfallsmängden för koncernen estimerades genom:
• Fastställande av till Eniro allokerad avfallsmängd per
anställd vid Solna-kontoret.
• Multiplicering av genomsnittlig avfallsmängd per an-
ställd med totalt antal anställda i koncernen
• Separat tillägg för det extraordinära elektronikavfallet
kopplat till serverutfasningen i Oslo för vilket exakt data
vara tillgängligt.
Metoden utgår från att avfallsintensiteten per anställd är
jämförbar mellan koncernens kontor vilken bedöms som
sannolikt då verksamheten är likartad oavsett placering.
Metoden är uppskattning och medför osäkerhet, särskilt vad
gäller detaljerad fraktionsuppdelning och exakt material-
innehåll. Begränsningarna bedöms dock vara proportioner-
liga i förhållande till verksamhetens begränsade materia-
lintensitet. Inga mätvärden relaterade till resursflöden och
avfallsflöden har granskats eller validerats av tredje part.
(E5-5-40, AR33)
51
S1 Egen personal
ESRS 2 SBM-3 – Väsentliga på-
verkningar, risker och möjligheter
samt deras koppling till strategi
och affärsmodell
Eniros strategi och affärsmodell är inte i sig förknippade med
höga fysiska eller säkerhetsrelaterade risker för medarbetare
då verksamheten uteslutande är tjänstebaserad och utgår
från kontor med hälsosam och trygg arbetsmiljö. Den dubbla
väsentlighetsanalysen har dock identifierat vissa faktiska
och potentiella påverkningar, risker och möjligheter (IRO:er)
kopplade till den egna personalen. Eniros personal omfattar
samtliga personer som arbetar för företaget, vilket inkluderar
tillsvidareanställda (heltid och deltid), visstidsanställda samt
icke-anställda personer såsom konsulter och annan inhyrd
personal som arbetar under Eniros ledning. Det bedöms att
samtliga påverkas eller kan påverkas av Eniros identifierade
väsentliga IRO:er (S1-SBM-3-14a)
Samtliga anställningsgrupper omfattas även av upplysning-
arna enligt ESRS 2 och ESRS S1 i den mån de kan bli väsentligt
påverkade av Eniros verksamhet, och dess associerade risker
och möjligheter. (S1-SBM-3-14)
Eniros betydande faktiska och potentiella påverkningar avser
arbetsbelastning, arbetsmiljö, psykiskt välbefinnande, likabe-
handling samt kompetensförsörjning. Negativ påverkan kan
uppstå om hög arbetsbelastning inte hanteras på ett effektivt
sätt, vilket kan påverka medarbetares välbefinnande och
öka risken för stressrelaterad ohälsa eller utmattning. Denna
påverkan bedöms främst kunna uppstå som enskilda fall, men
kan vid bristande organisatoriska förutsättningar utvecklas till
mer utbredda förhållanden. Potentiell påverkan har identifie-
rats i form av möjlig förekomst av osakliga löneskillnader och
bristande likabehandling, vilka bedöms kunna vara syste-
matiska eller utbredda om brister förekommer i strukturer,
processer eller beslutsfattande. Potentiell påverkan finns även
i potentiell undermåligt förebyggande av trakasserier eller
osäkra arbetsmetoder, vilka bedöms främst kunna uppstå
som enskilda incidenter, men kan i avsaknad av effektiva före-
byggande åtgärder utvecklas till mer utbredda förhållanden.
Dessa negativa påverkningar kan i sin tur utgöra risker genom
att påverka Eniros långsiktiga förmåga att attrahera, utveckla
och behålla kompetens. (S1-SBM-3-14b)
Dessa påverkningar och risker bedöms inte kräva förändringar
av Eniros övergripande affärsmodell eller strategiska inriktning,
men de påverkar hur strategin genomförs. Eniros strategi är
i högsta grad beroende av en kompetent, engagerad och
välmående arbetsstyrka, vilket gör ett effektivt personalarbete
till en central möjliggörare för långsiktigt värdeskapande. De
identifierade påverkningar och riskerna hanteras genom eta-
blerade HR-processer, arbetsmiljöpolicyer, ledarskapsprinciper
och en kontinuerlig dialog med medarbetare. Detta inkluderar
förebyggande åtgärder, utbildningsinsatser och systematisk
uppföljning. Väsentlighetsanalysen visar även på möjligheter
där en inkluderande, mångfaldig och väl engagerad arbets-
styrka kan bidra till innovation, hög servicekvalitet samt utveck-
ling av nya tjänster i linje med Eniros strategiska mål.
Identifierade påverkningar, risker och möjligheter – sammanfattning:
Beskrivning
Plats i värdekedjan där
effekten/risken uppstår
Typer av anställda/icke-anställda
som påverkas
(Negativ påverkan) Arbetsbelastning, balans mel-
lan arbete och privatliv, arbetsmiljö och hälsa
Egen verksamhet Anställda (heltid, deltid, visstid) samt i
tillämpliga delar konsulter och inhyrd
personal
(Positiv påverkan) Föreningsfrihet, medarbetardia-
log och klagomålsmekanismer
Egen verksamhet Samtliga personer i den egna
arbetsstyrkan
(Positiv påverkan) Mångfald, inkludering och
icke-diskriminering
Egen verksamhet Samtliga anställda samt konsulter
och inhyrd personal som arbetar un-
der Eniros ledning
(Finansiell risk) Risk för minskad produktivitet, ökad
frånvaro eller personalomsättning till följd av hög
arbetsbelastning eller bristande balans mellan
arbete och privatliv
Egen verksamhet Tillsvidareanställda (heltid/deltid),
visstidsanställda samt konsulter och
inhyrd personal
(Finansiell möjlighet) Möjlighet att förbättra pre-
station och personalretention genom medarbeta-
rengagemang och dialog
Egen verksamhet Anställda (heltid, deltid, visstid) samt i
tillämpliga delar konsulter och inhyrd
personal
(Finansiell möjlighet) Möjlighet att attrahera och
behålla kompetens; anseende- och verksamhets-
risk om likabehandling säkerställs
Egen verksamhet Anställda (heltid, deltid, visstid) samt i
tillämpliga delar konsulter och inhyrd
personal
(S1-SBM-3-14c) (S1-SBM-3-14d)
52
Mer information om Eniro Groups väsentliga IRO:er finns under
ESRS 2 SBM-3, sidan 32 och ESRS 2 IRO-2, sidan 42.
Eniro har, baserat på genomförd riskbedömning och dubbel
väsentlighetsanalys, inte identifierat någon betydande risk
för incidenter av barnarbete eller tvångsarbete inom den
egna verksamheten. Eniros verksamhet bedrivs i huvudsak
inom EU samt delvis i Moldavien och Senegal, och omfat-
tas av nationell arbetsrättslig lagstiftning och/eller kol-
lektivavtal. Detta, samt att kontaktcenterverksamheterna
i Moldavien och Senegal endast har kvalificerad personal
som genomgått en omfattande intern utbildning medför
att barn- och tvångsarbete inte kan förekomma. IRO-ana-
lysen har gjorts på samma vis för samtliga verksamheter.
(S1-SBM-3-14 f i)
Eniro genomför löpande analyser av arbetsmiljö, arbets-
belastning, psykosociala risker och likabehandling för
att identifiera om delar av arbetsstyrkan kan vara mer
exponerade för sådana risker. Bedömningen baseras på
faktorer som funktion, roll, arbetsuppgifter och arbetsmiljö,
samt uppföljning av medarbetarundersökningar, dialoger
och rapporterade ärenden. Eniro segmenterar inte arbets-
styrkan i känsliga personkategorier i extern rapportering,
men analyserar relevanta riskindikatorer för att säkerställa
att ingen grupp systematiskt är mer exponerad. Analysen
visar att inga särskilda grupper är strukturellt mer expo-
nerade för risk för skada, eller i högre grad kopplade till
väsentliga risker eller möjligheter utöver dem som generellt
gäller för arbetsintensiva roller. Detta förklaras av att po-
tentiell påverkan i form av diskriminering eller trakasserier,
bedöms kunna påverka samtliga medarbetare och är inte
strukturellt kopplade till en specifik grupp med särskild sår-
barhet, samt av att Eniro har etablerade skyddsmekanismer
avseende arbetsrätt, diskrimineringslagstiftning och sociala
trygghetssystem. (S1-SBM-3-15) (S1-SBM-3-16)
S1-1 - Policyer relaterade till den
egna personalen
Eniro har ett koncernövergripande ramverk av policyer som
styr identifiering, hantering och begränsning av väsentliga
IRO:.er kopplade till den egna personalen. Dessa policyer
gäller för samtliga anställda och, där så är relevant, för
konsulter som utför arbete under Eniros ledning och kontroll.
Det centrala policyramverket består av Code of Conduct
(Uppförandekoden), Hållbarhetspolicyn, Visselblåsarpoli-
cyn, Leverantörsuppförandekoden samt relevanta HR- och
arbetsmiljöramverk. Tillsammans fastställer dessa krav
avseende arbetsvillkor, respekt för mänskliga rättigheter,
jämlikhet och icke-diskriminering, hälsa och säkerhet, etiskt
agerande samt ansvarsfull affärspraxis. (S1-1-19)
Policy Relaterade IRO:er Uppföljning
Uppförandekod Potentiella trakasserier/kränkande särbehandling. Likabe-
handling, effektiv medarbetardialog, föreningsfrihet och
professionella medarbetare.
Via HR, incidentrappor-
tering, visselblåsning,
medarbetarundersökning.
Personalhandbok Stress, arbetsbelastning och säkerhet. Välbefinnande, enga-
gemang och produktivitet.
SAM, medarbetarundersökning,
sjukfrånvaro
Visselblåsarfunktion Tillgång till klagomålsmekanismer, transparens, förebyg-
gande och åtgärdande insatser, samt upprätthållande av
gott anseende och god affärsetik.
Antal ärenden, handläggningstid,
avslutsgrad, gottgörelser.
Eniros policyåtaganden är i linje med FN:s Global Com-
pact (UNGC), FN:s allmänna förklaring om de mänskliga
rättigheterna (UDHR) samt Internationella arbetarorgani-
sationens (ILO) deklaration om grundläggande principer
och rättigheter i arbetslivet, vilka operationaliseras genom
integration i Uppförandekoden, Hållbarhetspolicyn samt
relevanta HR-relaterade riktlinjer och personalhandbok.
Uppförandekoden fastställer principer avseende icke-dis-
kriminering, likabehandling, arbetsmiljö, föreningsfrihet och
respekt för mänskliga rättigheter, samt grundläggande för-
väntningar på medarbetares beteende. Hållbarhetspolicyn
anger koncernens övergripande åtaganden inom mänsk-
liga rättigheter, arbetsvillkor och antikorruption. Visselblå-
sarpolicyn konkretiserar åtaganden rörande speak-up,
icke-repressalier och hantering av rapporterade missför-
hållanden. Dessa styrdokument säkerställer att mänskliga
rättigheter beaktas i relation till den egna arbetsstyrkan och
integreras i verksamhetens processer och beslutsfattande.
Mer information om policyer, exempelvis rörande vilka tred-
jepartsinitiativ som omfattas av respektive policy, återfinns i
avsnitt G1-1 (S1-1-19) (S1-1-20)
Vid uppdatering av policyer beaktas resultat av medarbe-
tarundersökningar, samverkan med fackliga företrädare
samt återkommande HR- och arbetsmiljöuppföljning. Re-
sultat från dubbel väsentlighetsanalys och intressentdialog
används som underlag för prioritering av förbättringar i
policyramverket. Inga väsentliga förändringar gjordes i Eniro
policyer under 2025. (S1-AR10)
Åtaganden avseende mänskliga rättigheter och
övergripande förhållningssätt
Eniro har i policy åtagit sig att i linje med UNGC, UDHR samt
ILO:s principer och rättigheter, respektera internationellt
53
erkända mänskliga rättigheter i relation till den egna per-
sonalen, inklusive arbetsrättsliga rättigheter. (S1-1-21) Eniros
övergripande förhållningssätt till mänskliga rättigheter
omfattar efterlevnad av tillämplig arbetsrättslig lagstift-
ning, främjande av rättvisa och skäliga arbetsvillkor samt
en nolltolerans mot trakasserier, diskriminering och oetiskt
beteende. (S1-1-20a)
Dialog med den egna personalen
Eniros policyer stödjer en aktiv dialog med den egna per-
sonalen genom regelbundna dialoger och undersökningar
med medarbetare, samverkan med arbetstagarrepresen-
tanter samt löpande kommunikation mellan medarbetare
och ledning, vilket möjliggör återkoppling, tidig identifiering
av risker och kontinuerlig förbättring av arbetsvillkor. (S1-1-
20b). Mer information om dialog finns i avsnitt S1-2.
Åtgärdande av negativa påverkan och
klagomålsmekanismer
För att möjliggöra och tillhandahålla åtgärder vid poten-
tiella negativ påverkan på mänskliga rättigheter har Eniro
Group etablerat klagomålsmekanismer, inklusive ett externt
administrerat visselblåsarsystem som möjliggör konfidenti-
ell och anonym rapportering. Visselblåsarpolicyn säkerstäl-
ler skydd mot repressalier och beskriver rutiner för utred-
ning, gottgörelse och uppföljning. Ytterligare information
om policy och tjänst för visselblåsning finns under S1 3 och
G1 3. (S1-1-20c)
Tvångsarbete, barnarbete och människohandel
Eniros policyramverk omfattar förebyggande av tvångs-
arbete, barnarbete och människohandel genom åtag-
anden om att följa internationellt erkända arbets- och
människorättsstandarder. Dessa åtaganden uttrycks i
koncernens Uppförandekod och Hållbarhetspolicy, som
kräver efterlevnad av tillämplig arbetsrättslig lagstiftning
och är i linje med principerna i UNGC:s och ILO:s principer
för rättigheter i arbetslivet. Begreppet tvångsarbete avser
i detta sammanhang arbete som utförs under hot, tvång
eller ofrivillighet i enlighet med ILO:s definitioner. (S1-1-22)
Hälsa och säkerhet i arbetet
Eniro Group har policyer, rutiner och ledningsprocesser på
plats för att förebygga arbetsplatsolyckor och främja en
säker och hälsosam arbetsmiljö. Arbetet regleras genom
Uppförandekoden, Hållbarhetspolicyn samt HR-relaterade
riktlinjer och lokala arbetsmiljörutiner. Eniro bedriver syste-
matiskt arbetsmiljöarbete (SAM) i enlighet med tillämplig
arbetsmiljölagstiftning i respektive land. Detta inkluderar
löpande riskbedömningar, årliga arbetsmiljögenomgångar,
medarbetarundersökningar, skyddsronder samt dokumen-
terade handlingsplaner vid identifierade risker. Incidenter
och tillbud rapporteras via interna rapporteringsrutiner och
följs upp av ansvarig chef i samverkan med HR. Förebyg-
gande åtgärder är anpassade till företagets kontors- och
kontaktcenterbaserade verksamhet och omfattar exem-
pelvis ergonomiska åtgärder, arbetsbelastningsuppföljning
samt psykosociala riskbedömningar. (S1-1-23)
Icke-diskriminering, mångfald och inkludering
Eniro har policyer, främst Code of Conduct (Uppförandeko-
den), Hållbarhetspolicy, Visselblåsarpolicy och Supplier
Code of Conduct (Leverantörsuppförandekoden), som
förbjuder diskriminering i anställning och yrkesutövning
samt att främja likabehandling i enlighet med tillämplig
arbets- och diskrimineringsrättslig lagstiftning. Policyerna
gäller för hela organisationen och samtliga anställda och,
där så är relevant, för konsulter som arbetar under Eniros
ledning och kontroll. (S1-1-24a) Uppförandekoden faststäl-
ler förväntningar på beteende och uppförande, inklusive
respektfullt bemötande av kollegor och en nolltolerans
mot diskriminerande beteenden. Policyramverket omfattar
relevanta diskrimineringsgrunder i enlighet med tillämplig
lagstiftning, inklusive, där så är relevant, kön, ålder, etnici-
tet, funktionsnedsättning, religion eller annan trosuppfatt-
ning, sexuell läggning samt andra skyddade egenskaper.
(S1-1-24b) Policyerna innehåller åtaganden om inkludering
och lika möjligheter, med syfte att främja en mångfaldig
och inkluderande arbetsplatskultur där alla medarbetare
behandlas rättvist och med respekt. Även om inga särskilda
grupper inom den egna arbetsstyrkan har identifierats som
strukturellt mer exponerade för risk för skada, är relevanta
policys (utformade för att förebygga diskriminering och ex-
kludering av grupper som enligt internationella normer kan
löpa särskild risk för sårbarhet, såsom exempelvis kvinnor,
yngre eller äldre arbetstagare, personer med funktions-
nedsättning eller personer med annan etnisk eller kulturell
bakgrund. Åtagandena syftar till att säkerställa lika tillgång
till möjligheter, rättvis behandling samt en arbetsmiljö som
stödjer delaktighet och engagemang i hela arbetsstyrkan, i
enlighet med tillämplig lagstiftning. (S1-1-24c) Eniros policy-
er, inklusive de relaterade till diskriminering, implementeras
genom etablerade rutiner, inklusive introduktionsprocesser,
utbildning, ledarskapsansvar, interna kontroller samt upp-
följning genom HR- och arbetsmiljöprocesser. Identifierade
incidenter eller överträdelser hanteras genom fastställda
rutiner för eskalering, utredning och korrigerande åtgärder.
(S1-1-24d) Det övergripande ansvaret för implementering av
koncernens policyer ligger hos VD med delegerat operativt
ansvar för genomförande och uppföljning hos HR-direktö-
ren (People & Culture) i samverkan med koncernledningen.
Eniros policyer tillgängliggörs enligt följande:
• Via intranät/personalhandbok
• Kommuniceras i onboarding/introduktion
• Chefer ansvarar för teamkommunikation
• Relevanta delar delas med konsulter/inhyrda (vid
onboarding/kontrakt)
• Leverantörer: Supplier Code of Conduct vid avtal
S1-2 - Processer för dialog med
den egna personalen och arbets-
tagarrepresentanter rörande på-
verkningar
Eniro inhämtar löpande synpunkter från den egna
54
arbetsstyrkan genom medarbetar- och lönesamtal, re-
gelbundna medarbetarundersökningar samt dialog med
fackliga representanter och arbetstagarrepresentanter i
styrelsen. Resultat från medarbetarundersökningar ana-
lyseras av HR och koncernledning och ligger till grund för
konkreta handlingsplaner på både koncern- och enhets-
nivå. Exempelvis kan identifierade utmaningar kopplade
till arbetsbelastning leda till omprioritering av resurser,
justering av bemanning eller förändringar i arbetsfördel-
ning. Synpunkter relaterade till arbetsmiljö eller organisa-
toriska frågor behandlas inom ramen för det systematiska
arbetsmiljöarbetet och kan resultera i uppdaterade rutiner,
riktade arbetsmiljöinsatser eller utbildningsåtgärder. Dialog
med fackliga företrädare beaktas vid större organisatoriska
förändringar och kan påverka beslut om genomförande,
tidsplan eller stödåtgärder för medarbetare. Därigenom bi-
drar arbetsstyrkans perspektiv direkt till beslut och åtgärder
som syftar till att hantera identifierade faktiska och potenti-
ella påverkan. (S1-2-27)
Eniro för en dialog med både medarbetare och, där så är
tillämpligt, arbetstagarrepresentanter i frågor som rör ar-
betsvillkor, hälsa och säkerhet samt andra effekter koppla-
de till den egna personalen. (S1-2-27a)
Nivå, form och frekvens för dialogen fastställs från fall till fall
beroende på ämne och omständigheter. Dialogen kan ske i
form av direkt kommunikation med medarbetare, samver-
kan med arbetstagarrepresentanter eller en kombination
av båda. Former för dialog inkluderar regelbundna möten,
diskussioner i skyddskommittéer eller motsvarande samver-
kansforum, intern kommunikation, medarbetarsamtal samt
vid behov ad hoc-konsultationer. Medarbetarsamtal sker
minst årligen. (S1-2-27b)
Det operativa ansvaret för att säkerställa att dialog med
den egna arbetsstyrkan genomförs samt att resultatet av
dialogen beaktas i verksamhetens beslut och åtgärder lig-
ger hos HR-direktören i samverkan med koncernledningen.
HR-funktionen ansvarar för struktur och genomförande av
medarbetarundersökningar, uppföljning av arbetsmiljörela-
terade frågor samt koordinering av dialog med fackliga fö-
reträdare. Resultat och identifierade åtgärdsbehov rappor-
teras till koncernledningen, som ansvarar för att relevanta
beslut och handlingsplaner fastställs och implementeras.
(S1-2-27c)
Eniro har inte ingått något globalt ramavtal avseende
mänskliga rättigheter för arbetstagare. Koncernen tillämpar
dock tillämplig lokal arbetsrättslig lagstiftning samt kollek-
tivavtal i de nordiska länder där verksamhet bedrivs. Dessa
avtal reglerar arbetstagares rättigheter, representation och
samverkan mellan ledning och medarbetare och utgör en
viktig del av ramverket för respekt för mänskliga rättigheter
inom den egna arbetsstyrkan. (S1-2-27d)
Effektiviteten i dialogen med den egna arbetsstyrkan be-
döms genom en kombination av kvantitativa och kvalitativa
indikatorer. Detta inkluderar analys av svarsfrekvens och
resultat i medarbetarundersökningar, utveckling av rele-
vanta arbetsmiljö- och engagemangsindex, uppföljning av
rapporterade incidenter och ärenden samt återkoppling
från fackliga företrädare och arbetstagarrepresentanter.
Identifierade förbättringsområden följs upp genom hand-
lingsplaner och utvärderas i efterföljande uppföljningar och
dialoger. Resultaten används för att justera processer, pri-
oriteringar och åtgärder inom arbetsmiljö- och HR-arbetet.
(S1-2-27e)
För att säkerställa att även personer som kan vara särskilt
sårbara eller marginaliserade ges möjlighet att framföra
sina perspektiv tillämpar Eniro flera kompletterande kanaler,
inklusive anonyma medarbetarundersökningar, konfiden-
tiell dialog med HR samt koncernens visselblåsarfunktion.
Resultat analyseras på organisatorisk nivå och per funktion
för att identifiera eventuella mönster som kan indikera att
vissa grupper påverkas annorlunda. Baserat på genomförd
analys har inga särskilda grupper identifierats som struk-
turellt mer exponerade för negativ påverkan, men proces-
serna är utformade för att möjliggöra tidig identifiering av
sådan risk. (S1-2-28)
S1-3 - Processer för att åtgärda
negativa påverkningar och ka-
naler för den egna personalen att
framföra klagomål
Eniro har etablerade processer för att hantera och, om
tillämpligt, tillhandahålla eller bidra till åtgärder vid negativ
påverkan på den egna personalen. I de fall Eniro har orsakat
eller bidragit till en negativ effekt hanteras ärenden genom
interna utredningar, korrigerande åtgärder, gottgörelse och
uppföljning i enlighet med tillämpliga policyer och fastställ-
da rutiner. (S1-3-32a)
Medarbetare kan framföra synpunkter, klagomål eller behov
genom flera olika kanaler, inklusive närmsta chef, HR-funk-
tioner, arbetstagarrepresentanter samt visselblåsarkanal
via en särskild webbplats, vilken drivs av en extern leveran-
tör och möjliggör konfidentiell och anonym rapportering
utan risk för repressalier. (S1-3-32b)
Klagomålsmekanismerna omfattar Eniros samtliga bolag
och verksamheter, oavsett geografisk placering. Tillgång till
kanalerna säkerställs genom att information om rapporte-
ringsmöjligheter tillhandahålls via intranät, personalhand-
bok och introduktionsprocesser för nyanställda. Vissel-
blåsarfunktionen är tillgänglig oberoende av geografisk
placering och kan användas av både anställda och andra
personer som verkar inom Eniros verksamhet (S1-3-32d).
Mer information om hur inkomna ärenden hanteras och
visselblåsartjänsten finns i avsnitt G1-1 och G1-3. (S1-3-32c)
(S1-3-33) (S1-AR29) (S1-AR30)
Rapporterade ärenden registreras, följs upp och övervakas
av HR-funktionen eller andra utsedda funktioner, beroende
på ärendets karaktär. Vidtagna uppföljningsåtgärder och
utfall dokumenteras, och korrigerande åtgärder genomförs
där så är relevant. Effektiviteten i kanalerna bedöms genom
55
löpande uppföljning av bland annat antal inkomna ären-
den, typ av ärenden, handläggningstid samt andel avslu-
tade ärenden. Återkommande mönster eller systematiska
brister analyseras i syfte att identifiera behov av förebyg-
gande åtgärder eller processutveckling. Resultaten ingår i
ledningens genomgång av arbetsmiljö- och regelefterlev-
nadsfrågor och används för att vid behov justera rutiner,
informationsinsatser eller utbildningsåtgärder. (S1-3-32e)
Det bedöms löpande i vilken utsträckning den egna perso-
nalen är medveten om och har förtroende för de proces-
ser som finns för att framföra synpunkter och rapportera
missförhållanden. Medvetenhet säkerställs genom introduk-
tionsprogram, policydokument tillgängliga via intranät och
återkommande kommunikationsinsatser med den egna
personalen som mottagare. Medarbetarundersökningar
inkluderas frågor relaterade till arbetsmiljö, likabehandling
och möjligheten att framföra synpunkter. Förtroendet för
kanalerna bedöms genom analys av svar i medarbetar-
undersökningar och användningen av rapporteringskanaler
(inklusive anonym rapportering), dialog med arbetstagarre-
presentanter och utvärdering av hur ärenden hanteras och
återkopplas. Identifierade förbättringsområden beaktas i
utveckling av rutiner, kommunikation och utbildningsinsatser.
(S1-3-33)
S1-4 Åtgärder avseende väsentli-
ga påverkningar på den egna per-
sonalen samt tillvägagångssätt
för att hantera väsentliga risker
och möjligheter, inklusive effektivi-
teten i dessa åtgärder
Tabellerna nedan redovisar Eniros åtgärder för att han-
tera väsentliga IRO:er kopplade till den egna personalen,
deras utfall eller uppföljning samt deras bidrag till mål eller
policyer.
Åtgärder kopplade till potentiell stress och hög
arbetsbelastning samt god arbetsmiljö och välbefinnande
(IRO)
Central åtgärd /
initiativ Uppföljning Bidrag
Systematiskt
arbetsmiljöar-
bete inklusive
psykosociala
riskbedömningar
Följs upp genom
arbetsmiljö-
genomgångar,
medarbetarunder-
sökningar och
HR-rapportering
Förebygger ne-
gativ påverkan
på hälsa och
välbefinnande
Resurs- och be-
manningsplane-
ring via linjechef
Löpande upp-
följning i
ledningsforum
Minskar risk för
överbelastning
Åtgärder kopplade till potentiella osakliga löneskillnader,
likabehandling och anti-diskriminering (IRO)
Central åtgärd /
initiativ Uppföljning Bidrag
Årlig
lönekartläggning
Dokumente-
rad analys och
åtgärdsplan
Förebygger
strukturell
diskriminering
Kompetensba-
serade rekryte-
ringsrutiner
HR-uppföljning Säkerställer lika
möjligheter
Åtgärder kopplade till potentiella trakasserier
och kränkande särbehandling samt tillgång till
klagomålsmekanismer och transparens (IRO)
Central åtgärd /
initiativ Uppföljning Bidrag
Nolltolerans i
Uppförandeko-
den
Uppföljning via
HR och inciden-
trapportering
Förebygger
kränkande
beteenden
Visselblåsarfunk-
tion
Registrering,
handläggning
och uppföljning
av ärenden
Möjliggör tidig
identifiering och
åtgärd
Åtgärderna ovan adresserar de specifika väsentliga ris-
kerna/potentiella negativa påverkningarna som identifie-
rats i SBM-3 (risk: stress/arbetsbelastning; risk; potentiell
negativ påverkan: trakasserier/psykosociala risker), och är
framtagna i syfte att förebygga eller begränsa den speci-
fika väsentlig negativa påverkan på den egna personalen.
Åtgärderna är inriktade på Eniros egen personal, utan yt-
terligare uppdelning, i samtliga länder där Eniro är verk-
samt. De gäller för samtliga anställda och, om tillämpligt,
konsulter och inhyrd personal, men är begränsade till egen
verksamhet och omfattar inte Eniros upp- och nedströms
värdekedja. Några särskilda tidsramar eller deadlines har
inte fastställts för åtgärderna då de hanteras i ett löpande
arbetssätt som pågår kontinuerligt över året utan fast slut-
datum. (S1-4-37). Åtgärderna har implementeras succesivt
i ordinare HR-processer, arbetsmiljöarbete och styrdoku-
ment. Uppföljning sker genom medarbetarundersökningar,
arbetsmiljöprocesser och ledningens genomgångar.
Åtgärder för att förebygga eller begränsa negativa effekter
För att förebygga och begränsa väsentliga negativ påver-
kan på den egna personalen har Eniro vidtagit åtgärder i
form av policyer, rutiner och operativa insatser som avser
arbetsvillkor, arbetsmiljö och hälsa, likabehandling, icke-dis-
kriminering samt ett respektfullt uppförande på arbets-
platsen. Dessa implementeras genom linjechefers ansvar,
HR-processer, arbetsmiljöstrukturer och arbetstagarrepre-
sentation. (S1-4-38a) Om/när faktiska negativa påverkning-
ar uppstår tillhandahåller eller möjliggör bolaget åtgärder
genom etablerade HR-processer, dialog mellan ledning
och medarbetare, strukturer för arbetstagarrepresentation
samt visselblåsarmekanismen. Detta inkluderar utredning,
56
korrigerande åtgärder, gottgörelse och uppföljning. (S1-
4-38b) Utöver åtgärder för att förebygga och begränsa
negativa effekter bedriver Eniro initiativ med huvudsakligt
syfte att skapa positiv påverkan för den egna arbetsstyrkan.
Dessa omfattar kompetensutveckling, introduktionsproces-
ser, ledarskapsutveckling, insatser för medarbetarengage-
mang samt åtgärder för att främja en hälsosam arbetsmil-
jö. Genomförandet av dessa initiativ följs upp inom ramen
för HR- och ledningsprocesser, inklusive uppföljning av
deltagande, återkoppling från medarbetare samt resultat i
medarbetarundersökningar. Exempelvis utvärderas kompe-
tensutveckling genom dialog med medarbetare och chefer
om upplevd nytta och tillämpning i arbetet. Ledarskapsut-
veckling följs upp genom återkoppling i ledarskapsdialoger
och medarbetarundersökningar. Syftet är att säkerställa
att initiativen inte enbart genomförs som aktiviteter, utan
också bidrar till förbättrat välbefinnande, engagemang och
långsiktig anställningsbarhet. (S1-4-38c)
Uppföljning och bedömning av effektivitet
Effektiviteten i åtgärder och initiativ följs upp genom lö-
pande lednings- och HR-processer, inklusive uppföljning
av arbetsmiljö, dialog med medarbetare och arbetstagar-
representanter samt granskning av rapporterade ärenden
och utfall. Då ett systematiskt och utfallsbaserat ramverk för
mätning ännu inte har etablerats, betraktar Eniro vidareut-
veckling av strukturerad uppföljning och utvärdering som
ett område för förbättring. (S1-4-38d) Nuvarande uppfölj-
ning relateras till väsentliga IRO:er genom att relevanta
indikatorer kopplas till respektive risk/påverkan (såsom
arbetsbelastning, sjukfrånvaro, arbetsmiljö- och engage-
mangsindex, och incident- och visselblåsarstatistik). Mer in-
formation om hur detta relateras till policyer samt process
för dialog och åtgärder finns under S1-1, S1-2 och S1-3. Under
2025 har Eniro påbörjat arbetet med att ytterligare struktu-
rera och dokumentera denna koppling i ett mer samman-
hållet ramverk. Följande nyckeltal används för att utvärdera
effektivitet i relation till materiella negativa och positiva
påverkningar samt deras relaterade risker och möjligheter:
• Stress/arbetsbelastning, välbefinnande, personlig ut-
veckling och engagemang: Sjukfrånvaro, resultat i med-
arbetarundersökning rörande arbetsmiljö, engagemang
och trivsel.
• Potentiella trakasserier, psykosociala påverkningar samt
upprätthållande av god affärsetik: Antal incidenter/ären-
den samt handläggningstid och avslutsgrad i klago-
måls- och visselblåsarkanaler.
Process för att identifiera lämpliga åtgärder
Eniro identifierar vilka åtgärder som är nödvändiga och
lämpliga som svar på faktiska eller potentiella negativa
påverkningar på den egna personalen genom kontinuerliga
riskbedömningar, arbetsmiljöprocesser, medarbetardialog,
ledningsgenomgångar samt eskalering genom HR- och
styrningsstrukturer. Påverkningars art och allvarlighetsgrad,
liksom bolagets involvering, ligger till grund för valet av
förebyggande, korrigerande eller avhjälpande åtgärder.
(S1-4-39) Den väsentliga risk som identifierats för den egna
arbetsstyrkan avser risk för stress, försämrat välbefinnande
och lägre produktivitet till följd av hög eller ojämnt för-
delad arbetsbelastning. För att begränsa detta tillämpas
ett systematiskt arbetsmiljöarbete inklusive regelbundna
psykosociala riskbedömningar, uppföljning genom medar-
betarsamtal och medarbetarundersökningar samt löpande
dialog mellan medarbetare och linjechefer om arbets-
belastning och prioritering. Vid identifiering av förhöjd risk
kan åtgärder vidtas såsom anpassning av arbetsuppgifter,
prioriteringar eller resurser. Åtgärdernas effektivitet följs upp
genom analys av medarbetarundersökningar, sjukfrånva-
rostatistik samt ledningens genomgång av arbetsmiljörela-
terade indikatorer. (S1-4-40a)
Säkerställande av ansvarsfulla egna verksamhetsmetoder
Eniro säkerställer att den egna verksamheten inte orsakar
eller bidrar till väsentliga negativa effekter på den egna
personalen genom interna policyer som reglerar arbets-
miljö, respektfullt uppförande, användning av data samt
etiskt beteende. Dessa policyer stöds av styrningsstrukturer,
ledningsansvar och eskaleringsmekanismer och vägleder
beslutsfattande när affärsmässiga avvägningar uppstår.
(S1-4-41)
Resurser avsatta för att hantera väsentliga påverkningar
Resurser för att hantera väsentliga påverkningar tillde-
las genom etablerade styrningsstrukturer och relevanta
interna funktioner, inklusive People & Culture (HR), Juridik
och Hållbarhet, Ekonomi samt Inköp. Utöver personalresur-
ser avsätts finansiella resurser inom ramen för den årliga
budgetprocessen för respektive funktions ordinarie rörelse-
kostnader (Opex) för att stödja arbetsmiljöarbete, utbild-
ningsinsatser, medarbetarundersökningar, ledarskaps-
utveckling samt drift av visselblåsarfunktion och andra
rapporteringskanaler, där finansiering främst sker i huvud-
sak inom HR med relevanta stödfunktioner. Kostnaderna
ingår i koncernens normala kostnadsstruktur och redovisas
inom relevanta funktionskostnader i resultaträkningen på
sida X. Dock saknas information för rörelsekostnader spe-
cifikt relaterat till hantering av väsentliga påverkningar för
såväl innevarande som kommande rapporteringsår. Det har
inte allokerats någon separat investeringsbudget (Capex)
specifikt för detta område under 2025 och ännu inte heller
för kommande år. Resursallokering följs upp inom ramen för
ordinarie ekonomistyrning och ledningens genomgång av
risk- och arbetsmiljörelaterade frågor. (S1-4-43)
Övergång till en grönare och klimatneutral ekonomi
Eniro omställning mot en mer miljömässigt hållbara verk-
samhet bedöms inte medföra väsentliga negativa påverk-
ningar på den egna personalen. Därmed har inga specifika
åtgärder identifierats som väsentliga för att begränsa
effekter på personalen till följd av en grön omställning. (S1-
SBM-3-14e) (S1-4-AR43)
57
S1-5 - Mål kopplade till hantering
av väsentliga negativa påverk-
ningar, främjande av positiva på-
verkningar samt hantering av vä-
sentliga risker och möjligheter
Rapporteringsåret 2025 utgör basår för uppföljning av
ESRS-relaterade indikatorer för den egna personalen. Eniro
har ännu inte fastställt tidsatta och utfallsorienterade mål
kopplade till att minska negativ eller främja positiv påver-
kan, eller hantera väsentliga risker och möjligheter relate-
rade till den egna personalen, i enlighet med definitionen i
ESRS 2 MDR-T.
Eniros ambitionsnivå är att bibehålla en hälsosam arbets-
miljö, förebygga arbetsrelaterad stress och upprätthålla
nolltolerans mot trakasserier och diskriminering. Utveckling
följs genom indikatorer såsom sjukfrånvaro, resultat från
medarbetarundersökningar (arbetsmiljö/engagemang),
utfall av lönekartläggning samt statistik från klagomåls-
och visselblåsarkanaler (antal ärenden, handläggningstid
och avslutsgrad).
Eniro hanterar för närvarande dessa frågor genom policyer,
rutiner och löpande operativa processer, mer information
om dessa finns under S1-1, S1-2 och S1-3. Utvecklingen av ES-
RS-anpassade mål för den egna personalen bedöms vara
ett område för utveckling. (S1-5-46)
Delaktighet från den egna personalen i relation till mål
Eftersom inga ESRS-anpassade mål har fastställts för den
egna personalen har Eniro inte definierat någon formell
process för att involvera den egna personalen eller arbets-
tagarrepresentanter i fastställande av, uppföljning av pre-
station i förhållande till, eller identifiering av lärdomar och
förbättringsområden kopplade till sådana mål.
Bedömningen är att dialog och involvering av den egna
personalen i samband med målformulering och uppföljning
är ett område för vidareutveckling. (S1-5-47a) (S1-5-47b)
(S1-5-47c)
S1-6 Information om den egna personalen
Antal anställda (FTE) per land
Sverige Finland Norge Danmark Estland Moldavien Senegal Cypern Total
Män 144 68 33 20 0 6 75 14 360
Kvinnor 142 134 26 22 16 53 97 24 514
Andra 0 0 0 0 0 0 0 0 0
Andel 33% 23% 7% 5% 2% 7% 20% 4% 100%
(S1-6-50a) (S1-6-50b)
Antal anställda (FTE) per kontrakt och land
Sverige Finland Norge Danmark Estland Moldavien Senegal Cypern Total
Fast anställda
Män 139 68 33 20 0 6 75 14 355
Kvinnor 129 133 26 22 16 53 97 24 500
Andra 0 0 0 0 0 0 0 0 0
Andel 31% 24% 7% 5% 2% 7% 20% 4% 100%
Tillfälligt anställda
Män 5 0 0 0 0 0 0 0 5
Kvinnor 13 0 0 0 0 0 0 0 13
Andra 0 0 0 0 0 0 0 0 0
Andel 100% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 100%
58
Sverige Finland Norge Danmark Estland Moldavien Senegal Cypern Total
Anställda utan garantier
Män 0 0 0 0 0 0 0 0 0
Kvinnor 0 1 0 0 0 0 0 0 1
Andra 0 0 0 0 0 0 0 0 0
Andel 0% 100% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 100%
(S1-6-50a) (S1-6-50b)
Antal anställda personer (FTE) per region
Norden Baltikum Övriga Total
Heltidsanställda
Män 249 1 98 348
Kvinnor 257 21 186 464
Andra 0 0 0 0
Deltidsanställda
Män 40 0 0 40
Kvinnor 93 0 1 94
Andra 0 0 0 0
Totalt
Män 289 1 98 388
Kvinnor 350 21 187 558
Andra 0 0 0 0
Genomsnittligt antal anställda per land
Sverige Finland Norge Danmark Estland Moldavien Senegal Cypern Total
Genomsnittligt
antal anställda 363 332 62 50 24 72 191 38 1 132
Genomsnittligt antal anställda per region
Norden Baltikum Övriga Total
Totalt 807 24 301 1 132
Permanent 604 24 301 929
Tillfälligt 203 0 0 203
Personalomsättning (FTE)
Frivillig avgång Alla avgångar
Totalt antal anställda som lämnat
företaget:
Saknas* 381
Personalomsättningsgrad Saknas* 34%
*Till följd av ett genomfört systembyte under rapporteringsperioden har bolaget haft begränsade möjligheter att säkerställa datakvalitet och fullständig validering av uppdelningen mellan frivilliga och
ofrivilliga avgångar. Mot denna bakgrund redovisas samtliga avgångar samlat i en gemensam kategori för aktuell period. Denna begränsning bedöms vara temporär och avser endast klassificeringen av
avgångstyper, inte det totala antalet avgångar.
59
Redovisningsprinciper
Inga väsentliga uppskattningar eller antaganden har an-
vänts för beräkning av samtliga personalmått, utöver klassifi-
ceringsbedömningar i HR-systemen. Där databegränsningar
föreligger (t.ex. frivillig/ofrivillig avgång) redovisas detta
öppet. Antal anställda (headcount) avser antalet per den
sista dagen i respektive månad. Det genomsnittliga antalet
anställda beräknas som ett genomsnitt baserat på antalet
anställda per den sista dagen i varje månad under räken-
skapsåret fram till och med den 31 december 2025. Samtliga
övriga uppgifter om antal anställda, om inget annat anges,
avser antalet per den 31 december 2025 och utgör inte ge-
nomsnittsvärden. (S1-6-50d) (S1-6-50d i) (S1-6-50d ii)
Antalet anställda enligt punkt 50 a) motsvarar det ge-
nomsnittliga antalet anställda som redovisas i koncernens
finansiella rapporter, se sida 91. (S1-6-50f)
Anställda definieras i enlighet med tillämplig arbetsrättslig
lagstiftning och överensstämmer med den avgränsning
som används i den finansiella rapporteringen. Uppgifterna
samlas in via interna HR-system och omfattar samtliga an-
ställda. Eniro bedriver huvudsakligen verksamhet i Norden.
33 % (306 FTE) av den egna personalen omfattas av verk-
samheterna i Cypern, Estland, Moldavien och Senegal, se
tabellen ovan för detaljerad data. Skillnader i personalens
storlek mellan länder återspeglar Eniros operativa struktur,
leveransmodell samt förvärvade verksamheter. (S1-6-50e)
Samma principer tillämpas för avsnitt S1-9. Dataunderlaget
bedöms vara tillräckligt för rapportering enligt ESRS S1 för
räkenskapsåret 2025. Vissa kvantitativa datapunkter är delvis
ofullständiga till följd av övergången till ett nytt HR-system och
en ny löneleverantör under rapporteringsperioden. Däremot
bedöms övergripande nivåer och trender som tillförlitliga. Be-
gränsningarna rör främst detaljnivån i vissa personalrelatera-
de uppdelningar, men är av övergångskaraktär och påverkar
inte resultatet av den dubbla väsentlighetsanalysen eller
identifieringen IRO:er relaterade till den egna personalen.
Eniro arbetar med harmonisering av HR-system, interna
kontroller och processer för datainsamling, vilket förväntas
förbättra datakvalitet, fullständighet och jämförbarhet. Ingen
extern validering har gjorts för något av nyckeltalen relatera-
de S1-6 utöver lagstadgad granskning av rapporteringen.
S1-8 – Täckningsgrad för kollektiv-
avtal och social dialog
Eniro omfattas av kollektivavtal och etablerade former för
social dialog i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning
i de länder där koncernen är verksam. Under rapporte-
ringsperioden omfattades 100 % av de anställda inom EEA (i
länder med >50 anställda) av kollektivavtal och 100 % av de
anställda i alla länder inom EEA av social dialog via arbets-
tagarrepresentanter (S1-8-60a, S1-8-63a).
För verksamhet i länder utanför EEA (Moldavien och Se-
negal) har Eniro tillämpat infasningsbestämmelser enligt
ESRS 1 appendix C och skjuter upp detaljerad upplysning
under innevarande rapporteringsperiod. Eniro har inte
ingått något avtal om representation genom European
Works Council (EWC), Societas Europaea (SE) Works Council
eller Societas Cooperativa Europaea (SCE) Works Council
(S1-8-63b).
Land Andel omfattade av kollektivavtal (%)
Sverige 100 %
Finland 100 %
Norge 100 %
Danmark 100 %
(S1-8-60a, S1-8-60b)
S1-9 Mångfaldsmått
Åldersfördelning bland anställda (antal anställda)
Ålderskategori Chefer Koncernledning Styrelse Alla anställda
Under 30 år 3 0 0 290
Mellan 30 och 50 år 62 3 3 465
Över 50 år 18 2 1 136
Total 83 5 4 891
(S1-9-66b)
Könsfördelning inom högsta ledningen
Kön Antal Procent
Män 3 60%
Kvinnor 2 40%
Total 5 100%
(S1-9-66a)
Med högsta ledningen avses medlemmar i koncernledning-
en (Group Executive Management) (S1-9-AR71)
60
S1-10 - Skälig lön
Eniro säkerställer att ersättning till medarbetare fastställs
och utbetalas i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning
samt, där så är relevant, kollektivavtal i samtliga länder där
koncernen är verksam. Lagstiftning och kollektivavtal utgör
de referensramar som används för att bedöma lönenivåers
skälighet.
Baserat på efterlevnaden av dessa ramar har Eniro under
rapporteringsperioden inte identifierat några situationer där
medarbetare erhållit ersättning som understiger lagstad-
gad minimilön eller tillämpliga kollektivavtalade lönenivåer.
Eniro har inte genomfört någon bedömning av levnadslön
eller skälig lön med hjälp av externa referensramar utöver
tillämpliga lagar och kollektivavtal. Följaktligen redovisas
ingen landspecifik uppdelning eller andel av medarbetare
som erhåller ersättning under en sådan extern referensnivå
för rapporteringsperioden. (S1-10-69) (S1-10-70)
S1-14 – Mätetal för hälsa och
säkerhet
Eniro arbetar för att säkerställa sin personals hälsa och
säkerhet enligt krav i applicerbar lagstiftning, kollektivav-
tal och frivilliga standarder, såsom FN Global Compact.
Arbetssättet inkluderar bedömning av risk, genomförande
av förebyggande åtgärder, uppföljning och rapportering av
tillbud, olyckor och dödsfall. Processerna regleras ytterst av
Uppförandekoden och omfattar alla anställda och icke-an-
ställda som är verksamma i Eniros verksamhet, oavsett
affärsområde, geografisk placering eller typ av arbetsupp-
gift. (S1-14-88a).
Under 2025 var antalet arbetsrelaterade olyckor och döds-
fall, två respektive noll (S1-14-88b-c), där den ena olyck-
an skedde i ett kontor och den andra under transport till
arbetsplatsen. Data över mätetal för hälsa och säkerhet har
inte verifierats av oberoende tredje part.
S1-16 - Ersättningsmått (löneskill-
nader och total ersättning)
Eniro omfattas av tillämplig nationell lagstiftning avseende
lika lön och icke-diskriminering, inklusive krav på regelbund-
na lönekartläggningar och analys av lika lön i relevanta ju-
risdiktioner. Löneskillnaden mellan kvinnors och män, uttryck
som kvinnors genomsnittliga lön relativt till mäns genom-
snittliga lön var 84 % (S1-16-97a). Ration i total årlig ersätt-
ning mellan högsta lön och medianlön var 15 (S1-16-97b).
Löneskillnaden mellan kvinnor och män har estimerats
då beräkning enligt ESRS ej varit möjligt på grund av att
nuvarande löneanalyser följer national lagstiftning och
därmed skiljer sig åt mellan länder samt på grund av
dataluckor. Estimatet avser Eniros verksamhet inom affärs-
området Marketing Partner i Norge, Sverige, och Danmark,
samt affärsområdet Dynavas verksamhet i samtliga länder.
Marketing Partners verksamhet i Finland (Medialuotsi och
0100100) exkluderades på grund av bristande data på grund
av systemskiften. Hypotesen är att dessa enheter följer en
liknande struktur som övriga nordiska enheter. Därför för-
väntas inte att de väsentligt kommer att påverka det totala
resultatet eller snedvrida löneskillnaden mellan könen i nå-
gon riktning. Beräkningen baseras på en fast genomsnittliga
månadslön per anställd, grupperad efter kön (kvinnor och
män). För att säkerställa jämförbarhet normaliserades alla
löner till en gemensam valuta. Deltidsanställda inkluderas ej
då de utgör ett fåtal personer, därmed har inga justeringar
för heltidsekvivalenter krävts. Inga specifika justeringar för
extremvärden eller anställda på chefsnivå har gjorts; alla
anställda inkluderades på samma grund. (S1-16-97c). Data
över mätetal för hälsa och säkerhet har inte verifierats av
oberoende tredje part.
S1-17 - Incidenter, klagomål och
allvarliga påverkan för mänskliga
rättigheter
Eniro följer upp incidenter och klagomål relaterade till dis-
kriminering, trakasserier och mänskliga rättigheter genom
etablerade klagomåls- och visselblåsarkanaler. Visselblå-
sarsystemet möjliggör konfidentiell rapportering och inne-
bär att bolaget inte alltid kan verifiera om en rapport har
lämnats av en medarbetare. (S1-17-103b)
Under rapporteringsperioden har inga incidenter avseende
diskriminering eller trakasserier registrerats, och inga kla-
gomål kopplade till sådana frågor har inkommit via interna
kanaler eller till nationella kontaktpunkter enligt OECD:s
riktlinjer för multinationella företag, och det har inte heller
identifierats några kränkningar av mänskliga rättigheter
eller incidenter kopplade till koncernens egen arbetsstyrka.
(S1-17-103a–103b, S1-17-104a, AR 106)
Det har inte heller uppkommit böter, sanktioner eller ersätt-
ningar relaterade till diskriminering, trakasserier eller allvar-
liga kränkningar av mänskliga rättigheter under perioden.
(S1-17-103c, S1-17-104b)
61
S3 Påverkade samhällen
Den dubbla väsentlighetsanalysen har identifierat att frågor
relaterade till ESRS S3 - Påverkade samhällen kan vara po-
tentiellt väsentliga, men Eniro tillämpar infasningsreglerna
(”Quick Fix”) i ESRS 1, Appendix C, och skjuter upp rapporte-
ring enligt ESRS S3 för sitt första rapporteringsår.
Eniro avser att under kommande rapporteringsperioder:
• Vidareutveckla sin analys av faktiska och potentiella
påverkningar för påverkade samhällen.
• Stärka relevanta processer inom riskhantering och
intressentdialog.
• Successivt införa rapportering i linje med samtliga krav i
ESRS S3.
ESRS 2 SBM-3 – Väsentliga på-
verkningar, risker och möjligheter
och deras interaktion med strategi
och affärsmodell
Då Eniros bedriver tjänstebaserad verksamhet är strategi
och affärsmodell inte förknippade med direkt fysisk påver-
kan på lokala samhällen. Eniros dubbla väsentlighetsana-
lysen har dock identifierat faktiska och potentiella påverk-
ningar, risker och möjligheter (IRO:er) relaterade till Eniros
erbjudande till små och medelstora företag och andra
viktiga samhällsaktörer. Potentiellt omfattar Eniros IRO:er
lokala och regionala samhällen på de nordiska marknader,
samt bredare användargrupper och lokala näringslivseko-
system som är beroende av tillgång till digital information,
synlighet och kommunikationstjänster. (S3-SBM-3-9)
De positiva påverkningarna bedöms som faktiska och på-
gående och avser stärkt lokalt företagande, ökad synlighet
och konkurrenskraft för små och medelstora företag samt
förbättrad tillgång till information och digitala tjänster via
kontaktcenterverksamhet. Potentiella negativa påverkningar
kan uppstå om digitala tjänster och hantering av eller kvali-
tet på information inte behandlas korrekt, vilket kan påverka
användares och samhällens förtroende och dataintegritet.
Sådana påverkningar har inte bedömts som systematiska
eller allvarliga men som relevanta ur ett riskperspektiv uti-
från Eniros roll som mellanhand. (S3-SBM-3-10)
IRO:erna inom S3 bedöms inte kräva förändringar av Eniros
affärsmodell eller strategiska inriktning. Dock påverkar de
hur strategin genomförs då den delvis bygger på att möj-
liggöra lokal tillväxt och stödja företags och användares
tillgång till digitala tjänster, vilket gör ansvarsfull hantering
av samhällspåverkan och förtroendefrågor till en viktig
möjliggörare för långsiktigt värdeskapande. Hänsynen till
påverkade samhällen återspeglas främst genom ansvars-
full affärspraxis, dataskydd och hållbarhetsprinciper.
Beskrivning Plats i värdekedjan där effekten/risken uppstår
(Positiv påverkan) Stöd till lokala ekonomier och stärkt ställning för
mikro-, små och medelstora företag genom digital synlighet och
tjänster.
Nedströms
(Positiv påverkan) Tillgång till information och inkluderande tjänster. Nedströms
(Finansiell möjlighet) Möjlighet att stärka efterfrågan och kundloja-
litet genom stöd till lokala företag och samhällen
Nedströms
(Finansiell risk) Begränsad direkt finansiell risk relaterad till tillgång
till informationstjänster
Nedströms
(S3-SBM-3-11)
62
S4 Konsumenter & Slut-
användare
Den dubbla väsentlighetsanalysen har identifierat att frågor
relaterade till ESRS S4 - Konsumenter och slutanvändare
kan vara potentiellt väsentliga, men Eniro tillämpar infas-
ningsreglerna (”Quick Fix”) i ESRS 1, Appendix C, och skjuter
upp rapportering enligt ESRS S4 för sitt första rapporterings-
år. Eniro avser att under kommande rapporteringsperioder:
• Vidareutveckla sin analys av faktiska och potentiella
påverkningar inom S4
• Stärka relevanta processer inom riskhantering, data-
skydd och hantering av användarrelaterade frågor.
• Successivt införa rapportering i linje med samtliga krav i
ESRS S4.
ESRS 2 SBM-3 – Väsentliga på-
verkningar, risker och möjligheter
och deras interaktion med strategi
och affärsmodell
Då Eniro tillhandahåller informations-, marknadsförings-
och kommunikationstjänster är strategi och affärsmodell
inte förknippade med direkt fysisk eller säkerhetsrelate-
rad påverkan för konsumenter och slutanvändare. Eniros
dubbla väsentlighetsanalysen har dock identifierat faktiska
och potentiella påverkningar, risker och möjligheter (IRO:er)
relaterade till konsumenter och slutanvändare. Konsumen-
ter och slutanvändare som påverkas av Eniros väsentliga
IRO:er är användare som tar del av koncernens digitala
tjänster och plattformar, och indirekta användare av in-
formation och kommunikationstjänster som tillhandahålls
genom Eniros kunder. (S4-SBM-3-10) De mest betydande
faktiska positiva påverkningarna avser förbättrad tillgång
till information, ökad transparens och användarvänliga
digitala tjänster som underlättar kontakt mellan företag och
konsumenter. Potentiella negativa påverkningar kan uppstå
om personuppgifter, integritet eller dataskydd inte hanteras
tillräckligt ansvarsfullt, vilket kan påverka konsumenters och
slutanvändares förtroende, rättigheter eller upplevelse av
tjänsterna. Det finns även risker kopplade till informations-
kvalitet och tydlighet, särskilt i digitala miljöer. (S4-SBM-3-11)
IRO:erna inom ESRS S4 bedöms inte kräva förändringar av
Eniros affärsmodell eller strategiska inriktning. Dock påver-
kar de hur strategin genomförs då en central del av den är
att bygga förtroende genom tillförlitliga, säkra och använ-
darvänliga tjänster, vilket gör ansvarsfull hantering av kon-
sument- och användarrelaterade frågor till en förutsättning
för långsiktigt värdeskapande. I nuläget hanteras dessa
frågor främst genom etablerade processer för dataskydd,
informationssäkerhet och ansvarsfull affärspraxis.
Beskrivning Plats i värdekedjan där effekten/risken uppstår
(Positiv/negativ påverkan) Dataskydd, integritet och
informationssäkerhet.
Nedströms
(Negativ påverkan) Risker kopplade till felaktig eller otillbörlig an-
vändning av data eller information.
Nedströms
(Positiv påverkan) Tillgänglighet av tjänster för sårbara
användargrupper.
Nedströms
(Finansiell risk) Risk för böter, rättsliga kostnader och anseendeskada
vid dataintrång eller bristande efterlevnad av dataskyddsregler.
Nedströms
(Finansiell risk) Risk för förtroendeförlust och försvagade kundrelatio-
ner vid felaktig användning av data eller information.
Nedströms
(Finansiell möjlighet) Möjlighet att bredda kundbasen och stärka va-
rumärket genom inkluderande och tillgängliga tjänster.
Nedströms
(S4-SBM-3-12)
63
G1 Affärsuppförande
G1 1 Affärsuppförandepolicys och
företagskultur
Eniros Uppförandekod, fastställd av styrelsen den 28 maj
2025, är koncernens centrala affärsetiska ramverk för att
säkerställa ett gott affärsuppförande och en god företags-
kultur (MDR-T 81b)
Koden anger hur medarbetare och relevanta affärspartners
ska agera och bygger på internationellt erkända principer,
inklusive FN:s Global Compact och FN:s konvention mot
korruption. (G1 1 7)
Företagskulturen ska präglas av en tydligt “tone from the
top”. Styrelsen ansvarar enligt sin arbetsordning för riktlinjer
för bolagets uppträdande i samhället, för att stödja lång-
siktigt värdeskapande och för att säkerställa efterlevnad
av lagar, regler och interna policyer. Etiskt uppförande och
integritet förväntas vara en del av det dagliga beslutsfat-
tandet i hela organisationen. (G1 1 9)
Eniro främjar en speak up kultur genom visselblåsarpolicy
och visselblåsartjänst, som är tillgängliga för medarbe-
tare och andra intressenter. Tjänsten är tillgänglig för alla
medarbetare och intressenter, drivs av en extern leveran-
tör, möjliggör konfidentiell och anonym rapportering utan
risk för repressalier och ska bidra till transparens och tidig
identifiering av potentiella oegentligheter i värdekedjan. (G1
1 7; G1-1-10c; G1 3 16)
Information om koncernens visselblåsarfunktion tillhanda-
hålls till samtliga medarbetare genom introduktionspro-
gram, tillgång till policyer via intranät samt återkommande
interna kommunikationsinsatser. Syftet är att säkerställa
kännedom om rapporteringskanaler, konfidentialitet och
skydd mot repressalier.
Mottagande och hantering av rapporter sker genom särskilt
utsedda funktioner inom koncernen, i enlighet med Vissel-
blåsarpolicyn. De personer som ansvarar för att ta emot
och utreda rapporter har relevant kompetens och får infor-
mation om tillämpliga rutiner, sekretesskrav samt krav på
oberoende och objektiv hantering av ärenden. Medarbetare
erbjuds information och vid behov utbildning i koncernens
Uppförandekod och rapporteringskanaler. Chefer och
berörda funktioner får särskild genomgång av rutiner för
hantering av rapporter. Mer information om visselblåsar-
tjänsten finns i avsnitt S1 3 och G1 3. Företagskultur och
affärsuppförande följs i dag upp främst genom kvalitativ
ledningsuppföljning, löpande dialog i ledningsgrupper,
interna rapporteringskanaler samt uppföljning av rapporte-
rade ärenden, inklusive visselblåsningar (G1 1 7). Insikter från
dessa processer beaktas i bedömningen av etiska risker
och organisationskultur. Eniro ser över hur uppföljningen kan
systematiseras ytterligare, till exempel genom strukturerade
bedömningar och nyckeltal. (G1 1 9)
Uppförandekoden kommuniceras till, och förväntas följas
av samtliga medarbetare, företagsledningen och relevan-
ta affärspartners, såsom leverantörer och delägare, både
upp- och nedströms i värdekedjan. Eniro utvärderar hur
implementeringen kan stärkas, bland annat genom mer
formaliserade utbildningsinsatser, bekräftelser av att koden
tagits del av och tydligare uppföljning. (G1 1 7) (G1 3 16)
Risker kopplade till affärsuppförande identifieras och be-
döms genom Eniros övergripande riskhanteringsprocesser,
inklusive den dubbla väsentlighetsanalysen, interna kontrol-
ler, ledningsgenomgångar och uppföljning av rapporterade
incidenter. (G1 1 10a) (G1 3 16)
Identifierade risker hanteras genom befintliga styrnings-
strukturer, policys och kontroller. Incidenter kan rapporteras
till närmaste chef, HR, visselblåsartjänsten, VD eller styrel-
seordförande beroende på ärendets art och allvar. Externa
aktörer hanterar ärenden i visselblåsarsystemet för att
säkerställa objektivitet och oberoende. Styrelsen är ytterst
ansvarig för att incidenter hanteras enligt gällande policyer
och ramverk. Eniro utvecklar löpande sin systematiska do-
kumentation och uppföljning av risker kopplade till affärs-
uppförande för att säkerställa anpassning till föränderlig
reglering och intressenters förväntningar. (G1 1 10e)
Utöver Uppförandekoden har styrelsen antagit flera styr-
ningspolicyer som gäller för hela koncernen, inklusive
samtliga dotterbolag och filialer. Dessa är integrerade i
strategi och affärsplaneringsprocesser och omfattar bland
annat hållbarhetspolicyn, leverantörsuppförandekoden,
visselblåsarpolicyn, integritetspolicyn och finanspolicyn.
Vid behov tas kompletterande riktlinjer fram, till exem-
pel för etisk marknadsföring och icke diskriminering. Som
del av riskbedömningen kopplad till korruption och mutor
har Eniro identifierat att funktioner inom försäljning, inköp,
leverantörs och kundrelationer samt avtalsförhandlingar
är särskilt exponerade för sådana risker. Dessa hanteras
genom Uppförandekoden, visselblåsningsmekanismer och
ledningsuppföljning (G1 1 10h). Eniro följer upp och analyse-
rar rapporterade incidenter relaterade till affärsuppförande,
inklusive ärenden om korruption och mutor, integritetsfrå-
gor, arbetsmiljö, diskriminering och trakasserier. Väsentliga
visselblåsningsärenden och frågor rapporteras till ledning-
en och, vid behov, till styrelsen som en del av dess tillsyns-
ansvar. Se avsnitt S1-3 och G1-4 för mer information om
rapporterade ärenden. Under rapporteringsperioden har
inga böter, sanktioner eller fällande domar relaterade till
64
korruption, mutor eller allvarliga kränkningar av mänskliga
rättigheter identifierats. (G1 4 24a) (G1 1 7) Styrningspolicyer
och krav på affärsuppförande kommuniceras bland annat
via medarbetarhandboken. Ambitionen är att alla nyan-
ställda ska få utbildning i relevanta policyer, men detaljer
kring ansvar för och omfattning av utbildningen regleras
ännu inte fullt ut i styrdokumenten. (G1-1-10g) (G1-1-10h) (G1-
3-16) Eniro arbetar vidare med att ytterligare integrera styr-
ningspolicyer i den dagliga verksamheten och i strategiskt
beslutsfattande samt att utveckla mått, mål och nyckeltal
för att mer systematiskt följa upp policyimplementering och
relaterade incidenter (G1 1 7). Utöver ovan beskrivna löpan-
de processer har Eniro inga specifika åtgärder, mål eller
mätetal – med tillhörande basår - relaterade till området,
då nuvarande arbetssätt bedömts som tillräckliga för att
säkerställa att ett gott affärsuppförande och en god före-
tagskultur uppnås (MDR-T 81b).
65
Policy Syfte Anpassning till standarder
Ansvar för godkännande
/ Implementering Omfattning & Tillgänglighet
Placering
värdekedjan
ESRS-
referens
Uppförande-
kod (Code of
Conduct)
Att fastställa ett gemensamt ramverk för etiskt affärsuppförande
inom Eniro och tydliggöra förväntningar på medarbetare och affärs-
partners avseende integritet, regelefterlevnad, mänskliga rättigheter
och antikorruption.
FN:s Global Compact; FN:s
konvention mot korruption;
FN:s vägledande principer
för företag och mänskliga
rättigheter
Styrelsen / VD All verksamhet. Tillgänglig via
hemsidan samt interna system.
Kärna /
Upp- och
Nedströms
G1
Visselblåsar-
policy och
visselblåsartjänst
Att främja en kultur där missförhållanden kan rapporteras (”spe-
ak-up”) samt möjliggöra tidig identifiering och åtgärd av potentiella
oegentligheter genom säkra, konfidentiella och anonyma rappor-
teringskanaler med nolltolerans mot repressalier, tillgänglig för alla
anställda och övriga intressenter.
EU:s visselblåsardirektiv;
OECD:s riktlinjer för mul-
tinationella företag om
ansvarsfullt företagande
Styrelsen / VD All verksamhet / Alla intressenter.
Tillgänglig via hemsidan samt
interna system.
Kärna /
Upp- och
Nedströms
G1
Styrelsens
arbetsordning
(Board Rules of
Procedure)
Att fastställa styrelsens ansvar, roller och arbetsformer, inklusive tillsyn över
affärsuppförande, etiska standarder, riskhantering och regelefterlevnad, i
syfte att stödja långsiktigt värdeskapande.
Svensk kod för bolagsstyr-
ning; OECD:s principer för
bolagsstyrning
Styrelsen Styrelsens verksamhet. Tillgänglig
via interna system och förfrågan
Kärna G1
Hållbarhets-po-
licy
Att fastställa Eniro Groups åtaganden avseende ansvarsfullt företa-
gande, inklusive mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöansvar och
antikorruption, samt att integrera hållbarhet i strategi, styrning och
beslutsfattande.
FN:s Global Compact; FN:s
vägledande principer för
företag och mänskliga
rättigheter
Styrelsen /
Hållbarhetsansvarig
All verksamhet / Alla intressenter.
Tillgänglig via hemsidan samt
interna system.
Kärna /
Upp- och
Nedströms
E1, E5,
S1, S3,
S4, G1
Integritets-po-
licy (Privacy
Policy)
Att säkerställa laglig, transparent och säker behandling av per-
sonuppgifter samt skydda integriteten för kunder, användare,
medarbetare och andra intressenter i enlighet med tillämplig
dataskyddslagstiftning.
GDPR (EU 2016/679);
tillämplig nationell
dataskyddslagstiftning
Styrelsen / VD All verksamhet / Alla intressenter.
Tillgänglig via hemsidan samt
interna system.
Kärna /
Upp- och
Nedströms
S4, G1
Finanspolicy Att fastställa regler och riktlinjer för finansiell styrning, finansiering,
likviditet, riskhantering och intern kontroll för att säkerställa god finan-
siell styrning och riskkontroll.
Aktiebolagslagen;
COSO-ramverket för intern
kontroll; OECD:s principer
för bolagsstyrning
Styrelsen / CFO All verksamhet. Tillgänglig via
interna system och förfrågan
Kärna /
Uppströms
G1
Informa-
tions-policy
Att säkerställa snabb, korrekt, transparent och likabehandlande infor-
mationsgivning till marknaden och andra intressenter samt att tydlig-
göra ansvar för intern och extern kommunikation, inklusive hantering
av insiderinformation.
EU:s marknadsmissbruks-
förordning (MAR); Nasdaq
Stockholms regelverk för
emittenter
Styrelsen / VD / CFO All verksamhet / Alla intressenter.
Tillgänglig via interna system och
förfrågan
Kärna /
Uppströms
G1
Insiderpolicy Att säkerställa efterlevnad av värdepapperslagstiftning och förhin-
dra otillbörligt utnyttjande av insiderinformation genom att fastställa
regler, ansvar och rutiner för hantering av insiderinformation inom
koncernen.
EU:s marknadsmissbruks-
förordning (MAR); svensk
värdepapperslagstiftning
Styrelsen / CFO All verksamhet / Alla intressenter.
Tillgänglig via interna system och
förfrågan
Kärna G1
Presspolicy Att reglera Eniro Groups relationer med media och säkerställa konse-
kvent, korrekt och ansvarsfull kommunikation som stärker transparens,
förtroende och efterlevnad av tillämpliga informationskrav.
Nasdaq Stockholms regel-
verk för emittenter; svensk
kod för bolagsstyrning
VD /
Kommunikationschef
All verksamhet / Alla intressenter.
Tillgänglig via interna system och
förfrågan
Kärna /
Uppströms
G1
Leverantör-
suppförandekod
(Supplier Code
of Conduct)
Att fastställa tydliga förväntningar på leverantörer avseende etiskt
affärsuppförande, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöansvar och
antikorruption i hela värdekedjan.
FN:s Global Compact; FN:s
vägledande principer för
företag och mänskliga
rättigheter; OECD:s riktlinjer
för multinationella företag
Styrelsen / Inköp All verksamhet / Leverantörers
verksamhet. Delas med leveran-
törer och tillgänglig via interna
system och förfrågan system,
och förfrågan
Kärna /
Uppströms
S2, S3,
G1
66
G1 2 Hantering av relationer med
leverantörer
Eniro strävar efter långsiktiga, ansvarsfulla relationer med
leverantörer och affärspartners. Bolaget tillämpar som
standard 30 dagars betalningsvillkor och betalningar sker i
normalfallet i tid i enlighet med avtalade villkor. Den finan-
siella styrningen samt rutiner och praxis för betalning stöds
av finanspolicyn som omfattar processer, interna kontroller
och ansvarsfördelning inom leverantörsreskontran, vilka är
utformade för att stödja betalningar i rätt tid i enlighet med
avtalsvillkor och tillämplig lagstiftning. (G1 2 14, MDR-T 81b)
Betalningsprestation följs upp som en del av den finansiella
styrningen genom bland annat åldersanalys av leveran-
törsfakturor och information om betalningsprestation finns
tillgänglig i intern rapportering. Eniro har ingen separat
policy för att särskilja små och medelstora företag i rappor-
teringssyfte, eller för betalningar till dessa då samma villkor
och disciplin för betalning tillämpas gentemot samtliga
leverantörer, oavsett storlek. Eventuella sena betalningar
uppkommer normalt endast vid fakturatvister eller andra
avvikelser som kräver utredning.
Eniros hantering av leverantörsrelationer beaktar risker
kopplade till leveranskedjan samt potentiella sociala och
miljömässiga påverkningar förknippade med leverantörer,
vilket omfattas av det övergripande riskhanteringsramver-
ket, inklusive den dubbla väsentlighetsanalysen. (G1-2-15a)
Detta innefattar faktorer såsom typen av tillhandahållna
tjänster, geografisk lokalisering, regulatorisk miljö samt
relationens karaktär. Leverantörsrelationer regleras via Le-
verantörsuppförandekoden, som anger Eniros krav på etiskt
uppförande, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöansvar
och antikorruption i hela leverantörsledet. Hållbarhetspo-
licyn förordar ansvarsfull upphandling, vilket innebär att
leverantörer ska ha dokumenterade policys för etik och
miljö, och vissa miljöaspekter vägs in i valet av leverantör.
För kontor där Eniro kan påverka enligt hyresavtal ställs krav
på grön el. (G1 2 15b)
Utöver ovan beskrivna löpande åtgärder, arbetssätt och
uppföljning har Eniro inga specifika åtgärder, mål eller mä-
tetal – med tillhörande basår - relaterade till hantering av
leverantörsrelationer då nuvarande arbetssätt bedömts som
tillräckligt. Under kommande rapporteringsperioder avser
Eniro att stärka hanteringen av leverantörsrelationer genom
mer strukturerade processer för riskbedömning, uppföljning
och kontroll, inklusive utveckling av relevanta nyckeltal för
leverantörsuppförande och betalningspraxis, och då sätta
relevanta basår för uppföljning. (MDR-T 80d, 81b).
Översikt över arbetssätt för leverantörsrelationer
Område Huvudsakligt arbetssätt / beskrivning
Betalningsvillkor Standard 30 dagar, betalning i tid som
norm; sena betalningar främst vid
fakturatvister.
Område Huvudsakligt arbetssätt / beskrivning
Styrning och
kontroller
Finanspolicy, leverantörsreskontra,
intern kontroll och åldersanalys av
fakturor.
Etik och
hållbarhet
Leverantörsuppförandekod med krav
på etik, mänskliga rättigheter, arbets-
villkor, miljö och antikorruption.
Miljökrav Krav på grön el där Eniro kan påverka
hyresavtal; miljöaspekter beaktas i
upphandling.
Riskbedömning Bedömning av tjänst/produkt, geogra-
fi, regulatorisk miljö och relationens
omfattning.
Planerad vida-
reutveckling
Mer strukturerade riskbedömningar,
uppföljning och nyckeltal för leveran-
törsuppförande och betalningspraxis.
Utfall 2025 Inga bekräftade incidenter av korrup-
tion eller mutor; inga visselblåsningar
relaterade till sådana händelser.
G1 3 Förebyggande och upptäckt
av korruption och mutor
Eniro har nolltolerans mot mutor och andra otillbörliga förmå-
ner. Arbetssättet för att förebygga och upptäcka korruption och
mutor fastställs i Uppförandekoden, som gäller för hela koncer-
nen och relevanta affärsrelationer (G1 3 18a, MDR-T 88b).
Koden förbjuder otillbörliga förmåner, innehåller tydliga
regler för gåvor och representation och anger att misstänk-
ta fall ska utredas och kan medföra disciplinära åtgärder,
uppsägning av avtal samt rapportering till myndigheter.
Upptäckt och hantering av misstänkta oegentligheter stöds
av Eniros visselblåsarsystem, där medarbetare och andra
intressenter kan rapportera misstänkta missförhållanden
via en extern, konfidentiell och anonym kanal utan risk för
repressalier (G1-3-18b; G1 3 19).
Rapporterade ärenden utreds av externa juristbyråer enligt
fastställda rutiner. Utfallet och eventuella åtgärder rappor-
teras till ledning och, vid behov, till styrelsen (G1 3 18c).
Principerna för antikorruption och etiskt affärsuppförande
kommuniceras genom Uppförandekoden och komplette-
rande intern kommunikation (G1-3-20).
Utbildning är huvudsakligen policybaserad och riktar sig till
alla medarbetare, med särskild relevans för funktioner inom
försäljning, inköp och externa affärsrelationer (G1 3 21a).
Formella, riktade utbildningsprogram för styrelse och lednings-
organ samt systematisk uppföljning av utbildningstäckning är
ännu under utveckling, och Eniro utvärderar hur arbetet kan
formaliseras och prioriteras för särskilt riskutsatta funktioner
under kommande rapporteringsperioder (G1 3 21b–c).
67
Risker kopplade till korruption och mutor ingår i Eniros
övergripande riskhanteringsramverk, inklusive den dubbla
väsentlighetsanalysen, interna kontroller och ledningsge-
nomgångar (G1 3 18a). Särskilt exponerade områden är: för-
säljning; inköp; leverantörs och kundrelationer; och avtals-
förhandlingar Samtliga rapporterade fall avseende misstänkt
korruption eller mutor hanteras enligt etablerade rutiner.
Beroende på utredningens resultat kan åtgärder omfatta
korrigerande åtgärder, disciplinära åtgärder, uppsägning av
anställning eller affärsrelation samt rapportering till myndig-
heter. Under rapporteringsperioden 2025 har Eniro inte iden-
tifierat några bekräftade incidenter av korruption eller mutor
och inga visselblåsningar kopplade till sådana händelser
har mottagits. Därför rapporteras noll bekräftade incidenter
för året (G1 4 24a). Utöver vad som beskrivs ovan har Eniro
inga specifika åtgärder, mål eller mätetal - med tillhörande
basår - relaterade till korruption och mutor då nuvarande
uppföljning bedöms som tillräcklig för att säkerställa att inga
incidenter ska inträffa. (MDR-T 80d, 81b)
Område Huvudsakligt arbetssätt / beskrivning
Policygrund Uppförandekod med nolltolerans mot
mutor och otillbörliga förmåner; regler
för gåvor och representation.
Rapportering
(”speak up”)
Externt visselblåsarsystem, konfiden-
tiellt och anonymt, med skydd mot
repressalier.
Utredning Ärenden utreds av externa juristbyråer
enligt fastställda rutiner; rapportering till
ledning/styrelse vid behov.
Riskområden Försäljning, inköp, leveran-
törs och kundrelationer samt
avtalsförhandlingar.
Utbildning Policybaserad utbildning för alla med-
arbetare; utveckling av mer strukturera-
de och riktade insatser pågår.
Åtgärder vid
överträdelser
Korrigerande och disciplinära åtgärder,
uppsägning av anställning eller avtal,
rapportering till myndigheter.
Utfall 2025 Inga bekräftade incidenter av korruption
eller mutor; inga visselblåsningar relate-
rade till sådana händelser.
G1-4 Incidenter av korruption eller
mutor
Under rapporteringsperioden 2025 identifierade Eniro inga
bekräftade incidenter av korruption eller mutor och inte hel-
ler några visselblåsningsrapporter relaterade till korruption
eller mutor mottogs under året (G1-4-24a).
Eniro har nolltolerans mot korruption och mutor, och har
därmed som ambition att inga sådana incidenter ska
inträffa, mer information om relaterat uppföljning och han-
tering återfinns under G1-3 (MDR-T 81b).
G1 5 Politisk påverkan och lobby-
verksamhet
Eniro bedriver ingen egen lobbyverksamhet och lämnar inga
politiska bidrag. Koncernen tillhandahåller varken finansiellt
eller icke finansiellt stöd till politiska partier, politiska organi-
sationer eller enskilda politiker (G1 5 29a; G1-5-29b).
Eniro är inte registrerat i EU Transparency Register, och inga
individer i ledningsorganen har under de två senaste åren
haft roller som kräver sådan registrering eller motsvarande
uppdrag inom offentlig sektor (G1 5 29d–30).
Eniros engagemang i policy och regelutveckling sker hu-
vudsakligen genom medlemskap i branschorganisationer,
exempelvis SWEDVA (Swedish Data & Marketing Association),
där bolaget deltar i branschdialoger om ansvarsfull datadri-
ven marknadsföring och regulatoriska frågor på sektorsnivå.
Under rapporteringsperioden har inga medlemmar i styrelse,
ledning eller tillsynsorgan utsetts som under de två år som fö-
regick utnämningen innehade en jämförbar befattning inom
offentlig förvaltning, inklusive tillsynsmyndigheter (GOV-1-30).
Eftersom Eniro inte bedriver politisk lobbying eller lämnar
politiska bidrag saknas policy, målsättningar, mätetal, am-
bitioner eller annan uppföljning för politiskt engagemang.
Vid en förändrad situation kommer Eniro bedöma om det är
relevant att utveckla relevanta uppföljningsramverk. (MDR-T
81a-b) Relevanta frågor hanteras idag inom ramen för
befintliga styrningsramverk, inklusive Uppförandekoden och
styrelsens arbetsordning.
G1 6 Betalningspraxis
Eniro tillämpar rättvisa och transparenta betalningspraxis i
sina affärsrelationer och strävar efter att betala leverantörer
i tid enligt avtalade villkor. Standardiserade betalningsvillkor
gentemot leverantörer är 30 dagar, och betalningar sker i
normalfallet inom denna tidsram. (G1 6 33a, MDR-T – 81b).
För 2025 uppgick den genomsnittliga betalningstiden till
cirka 31,5 dagar. I dagsläget saknas data över andelen
betalningar som sker inom utsatt tid. Sena betalningar kan
uppstå i undantagsfall, till exempel vid fakturatvister eller
behov av kompletterande underlag, men det finns inga
rutiner som systematiskt fördröjer betalningar eller skapar
oskäliga villkor oavsett leverantörens storlek, bransch eller
geografi (G1-6-33b).
Betalningspraxis kontrolleras interna finansiella kontroller
och uppföljning inom leverantörsreskontran, inklusive ålder-
sanalys av fakturor. Inga rättsprocesser, böter eller sanktio-
ner relaterade till oskäliga betalningspraxis eller konkurrens-
begränsande beteenden har identifierats under perioden
(G1-6-33c) (G1-6-33d)
Eniro inga andra mål, uppföljningsprocesser eller åtgärder
för betalningspraxis, då det bedömts att processerna och
ambitionerna beskrivs ovan är tillräckliga för att säkerställa
god betalningspraxis (MDR-T 81a).
68
Bilagor
ESRS – Index
Upplysningskrav Sida Ytterligare information
ESRS 2 Allmänna upplysningskrav
BP-1 Allmän grund för upprättande av hållbarhetsredovisningen 22
BP-2 Upplysningar avseende särskilda omständigheter 22
GOV-1 Administrativa, lednings- och tillsynsorganens roll 25
GOV-2 Information som tillhandahålls till och hållbarhetsfrågor
som behandlas av företagets administrativa, ledande och
tillsynsorgan
26
GOV-3 Integrering av hållbarhetsrelaterade prestationer i
incitamentsprogram
27
GOV-4 Uttalande om tillbörlig aktsamhet (due diligence) 27
GOV-5 Riskhantering och intern kontroll avseende
hållbarhetsrapportering
27
SBM-1 Strategi, affärsmodell och värdekedja 28
SBM-2 Intressenters intressen och synpunkter 31
SBM-3 Väsentliga påverkningar, risker och möjligheter och deras
samspel med strategi och affärsmodell
32
IRO-1 Beskrivning av processen för att identifiera och bedöma
väsentliga påverkningar, risker och möjligheter
38
IRO-2 Upplysningskrav i ESRS som omfattas av
hållbarhetsredovisningen
42
Miljöinformation
ESRS E1 Klimat
ESRS 2 SBM-3 Väsentliga påverkningar, risker och möjligheter och deras
interaktion med strategi och affärsmodell
42
ESRS 2 GOV-3 Integrering av hållbarhetsrelaterade prestationer i
incitamentsprogram
43
ESRS 2 IRO-1 Beskrivning av processerna för att identifiera och bedö-
ma väsentliga klimatrelaterade påverkningar, risker och
möjligheter
43
E1-1 Omställningsplan för att begränsa klimatförändringar 43
E1-2 Policyer relaterade till begränsning av och anpassning till
klimatförändringar
43
E1-3 Åtgärder och resurser relaterade till klimatförändringspolicy 43
E1-4 Målrelaterade till begränsning av och anpassning till
klimatförändringar
44
69
Upplysningskrav Sida Ytterligare information
E1-5 Energiförbrukning och mix 44
E1-6 Växthusgasutsläpp 45
E1-7 Utsläppsminskningsprojekt och projekt för att minska växt-
husgasutsläpp finansierade genom koldioxidkrediter
46
E1-8 Intern koldioxidprissättning 46
E1-9 Förväntade finansiella effekter från väsentliga fysiska risker
och omställningsrisker samt potentiella klimatrelaterade
möjligheter
- Uppskjuten via
infasningsregler
Miljöinformation
ESRS E5 Resursanvändning & Cirkulär ekonomi
ESRS 2 SBM-3 Väsentliga påverkningar, risker och möjligheter och deras
interaktion med strategi och affärsmodell
47 Frivillig integrering av ESRS
2-rapporteringspunkt
ESRS 2 IRO-1 Beskrivning av processerna för att identifiera och bedöma
materialresursanvändning och påverkningar, risker och
möjligheter relaterade till den cirkulära ekonomin
47
E5-1 Policyer relaterade till resursanvändning och cirkulär
ekonomi
47
E5-2 Åtgärder och resurser relaterade till resursanvändning och
cirkulär ekonomi
48
E5-3 Målrelaterade till resursanvändning och cirkulär ekonomi 48
E5-4 Resursinflöden 49
E5-5 Resursutflöden 49
E5-6 Förväntade ekonomiska påverkningar från materialresur-
sanvändning och risker och möjligheter relaterade till den
cirkulära ekonomin
- Uppskjuten via
infasningsregler
Social information
ESRS S1 Egen personal
ESRS 2 SBM-3 Väsentliga påverkningar, risker och möjligheter samt deras
koppling till strategi och affärsmodell
51
S1-1 Policyer relaterade till egen arbetsstyrka 52
S1-2 Processer för dialog med den egna personalen och arbets-
tagarrepresentanter rörande påverkningar
53
S1-3 Processer för att åtgärda negativa påverkningar och kana-
ler för den egna personalen att framföra klagomål
54
S1-4 Åtgärder avseende väsentliga påverkningar på den egna
personalen samt tillvägagångssätt för att hantera väsent-
liga risker och möjligheter, inklusive effektiviteten i dessa
åtgärder
55
S1-5 Mål kopplade till hantering av väsentliga negativa påverk-
ningar, främjande av positiva påverkningar samt hantering
av väsentliga risker och möjligheter
57
70
Upplysningskrav Sida Ytterligare information
S1-6 Information om den egna personalen 57
S1-7 Egenskaper hos icke-anställda i den egna personalen - Uppskjuten via infasning
"Quick-Fix"
S1-8 Täckningsgrad för kollektivavtal och social dialog 59
S1-9 Mångfaldsmått 59
S1-10 Skälig lön 60
S1-11 Socialt skydd - Uppskjuten via infasning
"Quick-Fix"
S1-12 Personer med funktionsnedsättning - Uppskjuten via infasning
"Quick-Fix"
S1-13 Mått för utbildning och kompetensutveckling - Uppskjuten via infasning
"Quick-Fix"
S1-14 Mått för hälsa och säkerhet 60
S1-15 Mått för balans mellan arbete och privatliv - Uppskjuten via infasning
"Quick-Fix"
S1-16 Ersättningsmått (löneskillnader och total ersättning) 60
S1-17 Incidenter, klagomål och allvarlig påverkan för mänskliga
rättigheter
60
Social information
ESRS S3 Påverkade samhällen
ESRS 2 SBM-3 Väsentliga påverkningar, risker och möjligheter och deras
interaktion med strategi och affärsmodell
61
Social information
ESRS S4 Konsumenter & Slutanvändare
ESRS 2 SBM-3 Väsentliga påverkningar, risker och möjligheter och deras
interaktion med strategi och affärsmodell
62
Affärsuppförande
ESRS G1 Affärsuppförande
G1-1 Affärsuppförandepolicys och företagskultur 63
G1-2 Hantering av relationer med leverantörer 66
G1-3 Förebyggande och upptäckt av korruption och mutor 66
G1-4 Incidenter av korruption eller mutor 67
G1-5 Politisk påverkan och lobbyverksamhet 67
G1-6 Betalningspraxis 67
71
Lista över datapunkter från annan EU-lagstiftning
Disclosure
requirement
Related
datapoint
Sustainability
disclosure
(Eniro)
SFDR
reference
Pillar 3
reference
Benchmark
regulation
reference
EU Cli-
mate Law
reference
Comment
(Eniro-
specific)
ESRS 2 GOV-1 Paragraph
21 (d)
Board’s gender
diversity
SFDR Annex I,
Indicator #13
– Delegated
Regulation (EU)
2020/1816, Annex II
– Rapporteras
via Bolags-
styrningsrap-
port
ESRS 2 GOV-1 Paragraph
21 (e)
Share of inde-
pendent board
members
– – Delegated
Regulation (EU)
2020/1816, Annex II
– Rapporteras
via Bolags-
styrningsrap-
port
ESRS 2 GOV-4 Paragraph
30
Due diligence
statement
SFDR Annex I,
Indicator #10
– – – Täcks av
Code of Con-
duct, Supplier
CoC och DMA
ESRS 2 SBM-1 Paragraph
40 (d) i
Involvement
in fossil fuel
activities
SFDR Annex I,
Indicator #4
Art. 449a CRR
(qualitative)
Delegated
Regulation (EU)
2020/1816, Annex II
– Ej tillämpligt
(digital tjäns-
teverksamhet)
ESRS 2 SBM-1 Paragraph
40 (d) ii
Involvement
in chemical
production
SFDR Annex I,
Indicator #9
– Delegated
Regulation (EU)
2020/1816, Annex II
– Ej tillämpligt
ESRS 2 SBM-1 Paragraph
40 (d) iii
Involvement in
controversial
weapons
SFDR Annex I,
Indicator #14
– Delegated
Regulation (EU)
2020/1818, Art. 12(1)
– Ej tillämpligt
ESRS 2 SBM-1 Paragraph
40 (d) iv
Involvement
in tobacco
cultivation/
production
– – Delegated
Regulation (EU)
2020/1818, Art. 12(1)
– Ej tillämpligt
ESRS E1-1 Paragraph 14 Transition plan
for climate neu-
trality by 2050
– – – Regula-
tion (EU)
2021/1119,
Art. 2(1)
Övervägs
– propor-
tionerligt till
verksamhet
ESRS E1-1 Paragraph
16 (g)
Exclusion from
Paris-aligned
Benchmarks
SFDR Annex I,
Indicator #8
Art. 449a CRR
(banking
book)
Delegated
Regulation (EU)
2020/1818
– Ej tillämpligt
– ej finansiell
aktör
72
Taxonomirapportering
Allmänt
Denna bilaga till hållbarhetsrapporten presenterar Eniros
taxonomirapportering. Eniro har för rapporteringen 2025
valt att tillämpa den nya delegerade rättsakten (delegerad
förordning 2026/73) som fastställdes i EU Officiella tidning
januari 2026.
Syftet är att redovisa i vilken utsträckning bolagets verk-
samhet är kopplad till ekonomiska aktiviteter som omfattas
av EU-taxonomin (taxonomitillämpliga aktiviteter) samt i vil-
ken utsträckning dessa aktiviteter uppfyller kriterierna för att
anses miljömässigt hållbara (taxonomiförenliga aktiviteter).
Bedömning av taxonomins tillämplighet
Bolaget har genomfört en strukturerad genomgång av
samtliga ekonomiska verksamheter i syfte att identifiera
aktiviteter som omfattas av EU-taxonomins definitioner.
Bedömningen har genomförts genom en systematisk
kartläggning av bolagets verksamhet, intäktsströmmar och
investeringar i relation till de aktiviteter som definieras i tax-
onomins delegerade rättsakter.
Analysen har omfattat:
1. Genomgång av bolagets huvudsakliga affärsområden
och intäktsgenererande aktiviteter.
2. Översiktlig kartläggning av dessa mot relevanta sektorer
och aktiviteter i EU-taxonomin.
3. Identifiering av Kapitalutgifter (CapEx) som potentiellt
kan omfattas av taxonomin.
4. Samt genomgång av Driftskostnader (OpEx), inklusive
inköp av varor och tjänster som skulle kunna relateras
till taxonomitillämpliga aktiviteter.
Analysen baseras i huvudsak på föregående års (2024)
taxonomibedömning och underliggande data, vilken har
bedömts fortsatt relevant för rapporteringsperioden, då
verksamhetens struktur, affärsmodell och aktiviteter inte har
förändrats väsentligt. Bedömningen har kompletterats med
en översiktlig uppdatering för att identifiera eventuella nya
verksamheter eller investeringar som har tillkommit som
skulle kunna omfattas av taxonomin.
I linje med etablerad marknadspraxis, har bolaget även
beaktat om indirekta aktiviteter, exempelvis inköp av
taxonomirelaterade produkter och tjänster, skulle kunna
omfattas av rapporteringen. En aktivitet har identifierats
som väsentlig i förhållande till bolagets verksamhet.
Resultat av bedömningen
Utifrån genomförd analys har tillämplighet identifierats av-
seende Kapitalutgifter kopplat till CCM 7.7 avseende Eniros
leasing av lokaler under 2025, även leasing av bilar har
identifierats men faller under väsentlighetströskeln på 10%.
Driftsutgifter inkluderar viss tillämplighet kopplat till lokalhyra
men understiger väsentlighetströskeln. Av den tillämpliga
andelen har ingen kunnat bedömas som förenlig.
Redovisningsprinciper för taxonominyckeltal
Bolaget redovisar följande nyckeltal i enlighet med
EU-taxonomin:
• Omsättning (Turnover): Definieras som externa intäkter i
enlighet med tillämpliga redovisningsprinciper motsvarande
Nettoomsättning i resultaträkningen sid 82.
• Kapitalutgifter (CapEx): Definieras som investeringar i
materiella och immateriella anläggningstillgångar samt
nyttjanderättstillgångar under räkenskapsåret. Se not 5,
6 och 7 i årsredovisningen.
• Driftsutgifter (OpEx): Definieras som direkta icke-kapita-
liserade kostnader relaterade till underhåll, reparationer,
lågvärdeleasing samt korttidsleasing och andra kort-
fristiga utgifter.
73
Räkenskapsår 2025
Central
resultatindikator
Totalt
Andel av verksamheter som
omfattas av taxonomin
Verksamheter som är förenliga med
taxonomikrave
Andel av verksamheten som är förenlig
med taxonomikraven
Uppdelning efter miljömål för verksamheter
som är förenliga med taxonomikraven
Andel av möjliggörande verksamhet
Andel av omställningsverksamhet
Icke- bedömda verksamheter som
anses vara icke-väsentliga
Verksamheter som är förenliga med
taxonomikraven under föregående
räkenskapsår (2024)
Andel av verksamheter som är förenliga
med taxonomikraven under föregående
räkenskapsår (2024)
Begränsning av
klimatförändringar
Anpassning till
klimatförändringar
Vatten
Cirkulär ekonomi
Föroreningar
Biologisk mångfald
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16)
Text MSEK % MSEK % % % % % % % % % % MSEK %
Omsättning 955 0,0% 0 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0,0% 0 0%
Kapitalutgifter 57 59,3% 0 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 1,8% 0 0%
Driftsutgifter 9 0,0% 0 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 5,9% 0 0%
74
Rapporterade indikatorer kapitalutgifter
Räkenskapsår 2025
Ekonomiska
verksamheter
Kod
Centrala resultatindikatorer som om-
fattas av taxonomikraven (andel (ar)
av, kapitalutgifter som omfattas av
taxonomin"
"Centrala resultatindikatorer som är
förenliga med taxonomikraven (monetärt
värde av kapitalutgifter"
Centrala resultatindikatorer som
är förenliga med taxonomikraven
(andel (ar) av taxonomiförenlig (a)
kapitalutgifter
Miljömål för verksamheter som är förenliga med taxonomikraven
Möjliggörande verksamheter
Omställningsverksamhet
Andel som är förenlig med taxonomi-
kraven av den andel som omfattas av
taxonomikraven
Begränsning av
klimatförändringar
Anpassning till
klimatförändringar
Vatten
Cirkulär ekonomi
Föroreningar
Biologisk mångfald
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14)
Text % MSEK % % % % % % %
(E i
tillämpliga
fall)
(T i
tillämpliga
fall)
%
Förvärv och ägande
av byggnader
CCM 7.7 59,3% 0 0% 0 - - - - - 0%
Summan av förenlighet per mål
Centrala resultatindikatorer totalt
kapitalutgifter
59,3% 0 0% 0 - - - - - 0%
75
Bolagsstyrningsrapport
STYRNINGEN AV ENIROKONCERNEN
Enirokoncernens styrning regleras av både externa och
interna styrdokument. Till de externa styrsystemen hör
främst aktiebolagslagen, årsredovisningslagen, Nasdaq
Stockholms regelverk för emittenter samt andra tillämpliga
lagar och regler. Bland de interna styrsystemen finns bland
annat den av årsstämman fastställda bolagsordningen,
styrelsens arbetsordning samt styrelsens instruktion för
den verkställande direktören. Eniro tillämpar Svensk Kod
för Bolagsstyrning, även kallad Koden. Koden bygger på
principen ”följ eller förklara”, vilket innebär att företag som
tillämpar koden kan avvika från enskilda regler, men vid
sådant fall måste ange en förklaring till avvikelsen.
ÄGARSTRUKTUR OCH RÖSTRÄTT
Eniros aktieägare är de som ytterst fattar beslut om koncer-
nens bolagsstyrning, genom att på bolagsstämman utse
bolagets styrelse som i sin tur löpande under året är ansvarig
för att bolagsstyrningen följer lagar samt övriga externa och
interna styrinstrument. Eniro har sedan 2022 ett aktieslag. Vid
kommande bolagsstämma får varje röstberättigad aktieäga-
re rösta för det fulla antalet ägda och företrädda aktier utan
begränsning i rösträtten. Bolagets tre största aktieägare per
den 31 december 2025 var:
• Azerion Sverige AB (26,10 procent av rösterna)
• SpectrumOne AB (publ) (12,88 procent av rösterna)
• B.O. Intressenter AB (11,58 procent av rösterna)
ÅRSSTÄMMA
Aktieägarnas inflytande i bolaget utövas vid årsstämman eller i
förekommande fall vid extra bolagsstämmor, som är bolagets
högsta beslutande organ. Enskilda aktieägare som önskar få
ett ärende behandlat på bolagsstämman kan begära detta
hos Eniros styrelse under särskild adress som publiceras på
koncernens hemsida www.enirogroup.com
Årsstämma
VD/Koncernchef
och koncernledning
Revisorer
3)
Valberedning
Val
Val
1)
Val
Information
Rapporter och kontrollMål, strategier och kontroll
Information
Förslag
1)
Information
1) Valberedningen förbereder förslag till beslut som presen teras på årsstämman.
Årsstämman beslutar om principer för tillsättande av valberedning.
2) Det är styrelsen som inrättar eventuella utskott och utser vilka i styrelsen som ska
ingå i respektive utskott.
3) Utför revision och rapporterar till styrelsen och aktie ägarna.
4) Utvärderingen av styrelsens arbete rapporteras till valberedningen.
Viktiga interna styrinstrument
Affärsidé och mål, bolagsordning, styrelsens arbetsordning, in-
struktion till VD, strategier och policyer avseende bland annat etik,
finans-, information- och insiderfrågor och processer för intern
kontroll och styrning.
Viktiga externa styrinstrument
Aktiebolagslagen, årsredovisningslagen, Nasdaq Stockholms re-
gelverk för emittenter, andra relevanta lagar och Koden.
ENIROS STYRNINGSSTRUKTUR
Revisions utskott Ersättnings utskott
Styrelse
2) 4)
75
76
Årsstämman beslutar om:
• Fastställande av årsredovisning
• Utdelning
• Ansvarsfrihet
• Val av styrelseledamöter och revisorer
• Ersättning till styrelseledamöter och revisorer
• Riktlinjer om ersättning och andra anställningsvillkor till
ledande befattningshavare
• Valberedningen
• Övriga viktiga frågor
ÅRSSTÄMMAN 2025
Årsstämman 2025 ägde rum den 28 maj 2025. Protokollet
återfinns på www.enirogroup.com. Årsstämman fattade bl. a.
följande beslut:
• Ingen utdelning lämnas för räkenskapsåret 2024, årets
vinstmedel överförs i ny räkning.
• Styrelsen och verkställande direktören beviljades
ansvarsfrihet.
• Arvode till styrelsen med 600 000 SEK till styrelsens ord-
förande och 250 000 SEK till var och en av de övriga stäm-
movalda styrelseledamöterna och ingen ersättning för
utskottsarbete samt 1 500 SEK per möte till envar arbets-
tagarrepresentant (som ett inläsningsarvode).
• Omval av Fredric Forsman, Mia Batljan, Fredrik Crafoord,
Mats Gabrielsson, Joost Merks, Mia Batljan samt ny-
val av Trond Dale. Fredric Forsman valdes till styrelsens
ordförande.
• Stämman beslutade om omval revisionsbolaget PwC som
revisor.
• Årsstämman godkände den av styrelsen upprättade rap-
porten över ersättning till ledande befattningshavare.
• Det totala antalet företrädda aktier vid stämman var 413
925 830, motsvarande 413 925 830 röster och cirka 56,86
procent av det totala antalet röster i bolaget.
VALBEREDNINGEN
Årsstämman 2018 beslutade om riktlinjer för utseende av val-
beredningen att gälla tills annat beslut fattas av bolagsstäm-
man, innebärande att de fyra största aktieägarna ska erbjudas
möjlighet att utse varsin ledamot att, jämte ordföranden, utgö-
ra valberedningen för tiden tills dess en ny valberedning utsetts.
Valberedningens sammansättning offentliggörs genom ett
pressmeddelande så snart ledamöterna blivit utsedda, och
senast sex månader före årsstämman.
Om en ledamot i valberedningen avgår från uppdraget innan
dess arbete är avslutat ska den aktieägare som utsåg den av-
gående ledamoten utse en efterträdare, förutsatt att aktieäga-
ren fortsatt är en av de fyra röstmässigt starkaste ägarna.
Om ägare som har utsett ledamot i valberedningen inte längre
är en av de fyra största aktieägarna fram till tre månader före
årsstämman ska denne ställa sin plats till förfogande till förmån
för ny större aktieägare.
Valberedningen ska, utöver att nominera styrelseledamöter
och styrelseordförande, bland annat utvärdera styrelsen och
dess arbete, föreslå ordförande vid årsstämman, lämna förslag
till arvodering av styrelsens ledamöter och för utskottsarbete
samt lämna förslag till val av revisor och ersättning till revisorn.
Vid sitt framtagande av förslag inför årsstämman 2025, och
som närmare framgår av valberedningens motiverade yttran-
de till årsstämman 2025, tillämpade valberedningen 4.1 i Koden
som mångfaldspolicy.
VALBEREDNINGEN INFÖR ÅRSSTÄMMAN 2025
Valberedningens sammansättning pressmeddelades den 7
november 2025 och består av Umut Akpinar, valberedningens
ordförande (utsedd av Azerion Sverige AB), Cecilia Hjertzell
(utsedd av SpectrumOne AB), Mats Gabrielsson (utsedd av
B.O. Intressenter AB), Thomas Krishan(eget innehav) samt av
styrelsens ordförande Fredric Forsman.
VALBEREDNINGENS UPPDRAG
Valberedningens uppgift är att inför årsstämman den 22
maj 2026 lägga fram förslag avseende:
• Antal styrelseledamöter som ska väljas av stämman
• Styrelsearvoden
• Eventuell ersättning för utskottsarbete
• Styrelsens sammansättning
• Val av styrelseordförande
• Val av ordförande på årsstämman
• Revisorsarvoden
• Val av revisorer
• I förekommande fall, förslag till förändring i gällande
riktlinjer för valberedningen
Valberedningen har haft möten inför årsstämman 2026 och
därutöver löpande kontakter. Valberedningen har utvärderat
styrelsens arbete och tagit del av redogörelse från styrelsens
ordförande om läget för bolaget, för styrelsens och utskottens
arbete sedan årsstämman 2025, för ledamöternas kompeten-
ser och erfarenheter. Styrelsen har, liksom under föregående
räkenskapsår, fungerat som en aktivt arbetande styrelse där
styrelsearbetet framför allt fokuserat på utarbetandet av af-
färsstrategi och sedvanligt styrelsearbete.
Inför årsstämman 2026 har valberedningen övervägt lämpligt
antal styrelseledamöter och sett över den erforderliga kompe-
tensen för styrelsen i bolaget utifrån bolagets strategi, situation
och utmaningar, samt varit i kontakt med nuvarande styrelse-
ledamöter för att lägga fram förslaget för styrelsens samman-
sättning. Valberedningens förslag kommer presenteras i press-
meddelande i föreskriven tid före årsstämman. I samband med
kallelse till årsstämma kommer valberedningen offentliggöra
sin redogörelse och motiverade yttrande gällande styrelse och
revisorsval vid årsstämman 2026.
STYRELSEN
Styrelsen ska styra bolagets verksamhet i enlighet med
bolagets och alla aktieägares intressen. Enligt aktiebo-
lagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation
och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Styrelsen
fastställer årligen en skriftlig arbetsordning som jämte
77
aktiebolagslagen, bolagsordningen och Koden klargör
styrelsens ansvar och reglerar ansvarsfördelningen inom
styrelsen, det vill säga mellan ordförande och övriga leda-
möter, liksom mellan styrelsen och dess eventuella utskott.
Arbetsordningen innehåller även rutiner för det löpande
styrelsearbetet.
Styrelsen ska normalt hålla sju ordinarie möten per år,
utöver konstituerande styrelsemöte, varav minst ett med
bolagets revisorer närvarande och utan personer från
koncernledningen. Extra styrelsemöten kan hållas för att
behandla frågor som inte lämpligen kan behandlas på ett
ordinarie möte.
Sådana möten kan hållas per telefon, videokonferens eller
per capsulam. Normalt ska kallelse till ordinarie möten
skickas till ledamöterna en vecka före aktuellt möte. Med
kallelsen ska bland annat dagordning och relevant doku-
mentation och beslutsunderlag för de ärenden som ska be-
handlas på mötet skickas med. Koncernens revisorer deltar
normalt vid styrelsemöten som godkänner bokslutskommu-
niké och halvårs eller niomånadersrapport som granskats
av revisorerna samt vid avrapportering av intern kontroll.
STYRELSENS SAMMANSÄTTNING
Enligt Eniros bolagsordning ska styrelsen bestå av fyra till tio
ledamöter, som årligen väljs på årsstämman efter förslag från
valberedning för tiden intill slutet av nästa årsstämma. Enligt
svensk lag har arbetstagarorganisationerna rätt att utse två
ledamöter och en suppleant för varje sådan ledamot. Styrelsen
består för närvarande av sex stämmovalda ledamöter samt
en ordinarie arbetstagarrepresentant. Styrelsens sammansätt-
ning och en bedömning av varje styrelseledamots oberoende
återfinns på sida 15.
STYRELSENS OCH ORDFÖRANDENS ANSVAR
Ordföranden är ytterst ansvarig för styrelsens arbete och
är den som löpande följer verksamheten i nära dialog med
verkställande direktören (VD) för att kunna utöva styrelse-
uppdraget på ett ansvarsfullt sätt. Ordföranden säkerställer
att övriga styrelseledamöter får den information och do-
kumentation som är nödvändig för att de ska kunna utöva
styrelseuppdraget på ett ansvarsfullt sätt. Ordföranden
företräder Eniro i ägarfrågor. Ordföranden är även ansvarig
för den årliga utvärderingen av styrelsens arbete.
Styrelsens arbetsordning innehåller instruktioner för ar-
betsfördelning mellan styrelse och VD, samt rutiner för hur
VD löpande ska informera styrelsen om utvecklingen av
koncernens verksamhet och finansiella ställning. VD deltar
i alla styrelsemöten förutom vid styrelsens enskilda dis-
kussioner, exempelvis utvärdering av VD:s arbete. Andra
ledande befattningshavare deltar när så behövs för att
informera styrelsen eller när styrelsen eller VD särskilt begär
det. Styrelsen har efter årsstämman 2018 valt att inte inrätta
utskott utan hela styrelsen fullgör ersättnings och revisions-
utskottets uppgifter enligt vad som framgår, av fastställda
arbetsordningar för respektive utskott. Styrelsen beslutar
även om Eniros bolagsstyrningsdokument, vilket inkluderar
styrelsens och utskottens arbetsordningar, VD-instruktion
och de koncernövergripande policyer avseende finans,
information, insiderfrågor och hållbarhet.
STYRELSENS ARBETE UNDER 2025
Styrelsen har under året hållit 9 styrelsemöten. Varje styrelsele-
damots närvaro på dessa möten framgår nedan. Vid de ordi-
narie styrelsemötena har VD redogjort för koncernens resultat
och finansiella ställning inklusive prognos för de kommande
kvartalen och utvecklingen av bolagets affärsverksamhet.
Styrelsen har under 2025 lagt fortsatt stor kraft på framförallt
vidareutveckling av bolagets strategi, bolagets finansiella
situation samt ett effektiviseringsprogram. Utvecklingen av
bolagets affärsmodell och åtgärder för kostnadsminskningar
har fortsatt varit i fokus. För att vidareutveckla och effektivisera
Bolaget har också ett strategiskt samarbete med Azerion.
Övriga viktigare frågor som styrelsen behandlat under året
omfattar bland annat:
• Bolagets ledning, resultat och finansiella ställning
• Bolagets organisation vad gäller affärsområdesindelning
och bolagets ledning.
• Värderingar av tillgångar inklusive nedskrivningsprövning
av goodwill
• Uppföljning och kvalitetssäkring av intäktsredovisning
• Intern kontroll
• Strategifrågor, omstrukturerings- och organisationsfrågor
• Fortsatt utveckling av bolagets affärsmodell med förnyelse
av produkt och tjänsteutbud
Styrelsen genomför normalt årligen en utvärdering av sitt
arbete under ledning av styrelsens ordförande och under
räkenskapsåret 2025 genomfördes denna internt. Resultatet
av utvärderingen har redovisats för valberedningen.
Koncernens revisorer deltog bland annat vid de styrelsemöten
som godkände bokslutskommunikén, årsredovisningen och
delårsrapporten för tredje kvartalet vilken varit föremål för över-
siktlig granskning samt vid avrapportering av intern kontroll.
STYRELSENS NÄRVARO UNDER 2025
Funktion Styrelsemöten
Mia Batljan Ledamot 9/9
Fredric Crafoord Ledamot 9/9
Trond Dale Ledamot 6/6
Fredric Forsman Ordförande 9/9
Mats Gabrielsson Ledamot 9/9
Mattias Magnusson Arbetstagarrepresentant 9/9
Joost Merks Ledamot 9/9
Wim de Pondert Ledamot 3/3
78
UTSKOTT
Styrelsen har valt att inte inrätta utskott, utan hela styrelsen
fullgör ersättnings och revisionsutskottets uppgifter enligt
vad som framgår av fastställda arbetsordningar för respek-
tive utskott.
ERSÄTTNINGSUTSKOTTET
Ersättningsutskottet har utgjorts av hela styrelsen och ar-
betet har bedrivits som en integrerad del av styrelsearbetet
vid ordinarie styrelsemöten. Hela styrelsen har fullgjort de
uppgifter som ersättningsutskottet har enligt Koden och av
styrelsen fastställd arbetsordning för ersättningsutskottet
bland annat styrelsens förslag till årsstämman avseende
riktlinjer för bestämmande av lön och annan ersättning till
VD och andra ledande befattningshavare, följa och utvär-
dera tillämpningen av riktlinjerna, gällande principer för rör-
liga ersättningar, ersättningsstrukturer och villkor för ledan-
de befattningshavare i bolaget, inklusive utfall av eventuella
rörliga ersättningar för bolagsledningen. Styrelsen beslutar
om ersättning till VD. Styrelsens ordförande förbereder, på
förslag av VD, styrelsens beslut om ersättningar och övriga
villkor för ledande befattningshavare inom ramen för fast-
ställda ersättningsriktlinjer.
REVISIONSUTSKOTTET
Revisionsutskottet har utgjorts av hela styrelsen och arbe-
tet har bedrivits som en integrerad del av styrelsearbetet
vid ordinarie styrelsemöten. Hela styrelsen har fullgjort de
uppgifter som revisionsutskottet har enligt aktiebolagslagen
och av styrelsen fastställt arbetsordning för revisionsutskot-
tet, bland annat att övervaka och säkerställa kvaliteten
avseende bolagets finansiella rapportering, samt övervaka,
lämna rekommendationer och förslag för att säkerställa
rapporteringens tillförlitlighet med avseende bland annat
på effektiviteten i bolagets interna kontroll och riskhante-
ring, samt följa och överväga tillämpningen av nuvarande
redovisningsprinciper och införandet av nya redovisnings-
principer samt av andra krav på redovisningen som följer
av lag, god redovisningssed, eller gällande börsregler.
Detta inkluderar att övervaka processerna för revision och
effektiviteten i den interna kontrollen av den finansiella
rapporteringen.
Styrelsen sammanträffar löpande med Eniros revisor och
håller sig informerad om inriktningen och omfattningen
av revisionsarbetet samt utvärderar detta och diskuterar
löpande synen på Eniros risker avseende den finansiella
rapporteringen med revisorn.
Eniros valberedning informeras om utvärderingen av revi-
sionsarbetet. Inför årsstämman rekommenderade styrelsen
valberedningen att välja PwC som revisor samt förslag till
arvode för revisionsarbetet.
Riktlinjer har fastställts för vilka andra tjänster än revisions-
tjänster som Eniro får upphandla av sin revisor.
Viktiga revisionsutskottsfrågor som styrelsen behandlat
under året inbegriper:
• Intäktsredovisning
• Interna kontrollprocesser och rutiner
• Finansiella mål
• Revision
• Riskanalyser
• Övervakning av finansiell rapportering
• Försäkringsfrågor
• Nedskrivningsprövningar
Eniro har ingen särskild granskningsfunktion (internrevision)
varför styrelsen enligt koden årligen ska utvärdera behovet
av en sådan funktion. Under 2025 genomfördes ingen sådan
utvärdering p.g.a. omorganisation varför bolaget sett över
sina rutiner och kommer tillse att detta görs årligen framöver.
ERSÄTTNING TILL STYRELSEN
Stämman beslutar om den ersättning som ska utgå till sty-
relseledamöterna. Årsstämman 2025 beslutade att arvode
till styrelsen ska lämnas oförändrat och därmed utgå med
totalt 1 850 000 kronor att fördelas med 600 000 kronor till
styrelsens ordförande samt 250 000 kronor till var och en
av de övriga stämmovalda styrelseledamöterna som ej
är anställda i bolaget. Utöver styrelsearvodet utgår ingen
ersättning för utskottsarbete. Arbetstagarledamöterna är be-
rättigade till 1 500 kronor per möte.
REVISORER
Årsstämman väljer bolagets revisor. Revisorn är ansvarig för
att utifrån en årligen fastställd revisionsplan granska och ut-
värdera verksamhetens risker och koncernens finansiella rap-
portering. Revisorn träffar regelbundet revisionsutskottet och
styrelsen för att informera om det löpande revisionsarbetet.
Årsstämman 2025 beslutade om nyval av revisionsbolaget
PwC för tiden intill årsstämman 2026. PwC har som huvudan-
svarig revisor utsett den auktoriserade revisorn Henrik Boman.
Ersättning till revisorerna utgår enligt godkänd räkning.
Information om revisorns ersättning finns i not 11 på sid 92.
INTERN KONTROLL AVSEENDE FINANSIELL
RAPPORTERING
STYRELSENS ANSVAR
Styrelsen har det övergripande ansvaret för den interna
kontrollen avseende den finansiella rapporteringen. Den
följande beskrivningen har upprättats i enlighet med Svensk
Kod för Bolagsstyrning (Koden) och utgör styrelsens beskriv-
ning av bolagets system för intern kontroll och riskhantering
avseende den finansiella rapporteringen.
ENIROKONCERNENS KONTROLLMILJÖ
Kontrollmiljön innefattar de värderingar och den etik som
styrelsen, VD och koncernledningen kommunicerar och verkar
79
utifrån samt koncernens organisationsstruktur, ledarskap,
ansvar och befogenheter samt den kompetens som med-
arbetarna har. Styrelsen arbetar löpande med bedömning
och hantering av risker. Eniros styrelse har valt att inte inrätta
en internrevisionsfunktion för den interna kontrollen. Bedöm-
ningen baseras på koncernens storlek och verksamhet samt
befintliga internkontrollprocesser. Den ekonomiska styrningen,
hantering av risker, löpande finansiell rapportering och den
externa finansiella rapporteringen hanteras hos den centra-
la ekonomifunktionen. Ansvar och befogenheter definieras
i instruktioner för attesträtt, manualer, policyer, rutiner och
uppförandekod. Några exempel är bolagsordningen, arbets-
ordning för styrelsens arbete, instruktion för arbetsfördelning
mellan VD och styrelse, instruktion för ekonomisk rapportering,
finanspolicy och redovisningsmanual. Dessa riktlinjer utgör
tillsammans med lagar och externa regelverk den så kallade
kontrollmiljön. Styrelsen prövar löpande dessa instruktioners
relevans och aktualitet. Ansvaret för att kontinuerligt upprätt-
hålla en effektiv kontrollmiljö och det löpande arbetet med
den interna kontrollen avseende den finansiella rapportering-
en är delegerat till den verkställande direktören. Koncernled-
ningen och övriga ledande befattningshavare har ansvaret
för intern kontroll inom sina respektive ansvarsområden.
RISKBEDÖMNING
Styrelsen gör löpande en bedömning av koncernens risker.
Syftet är att identifiera händelser på marknaden eller i verk-
samheten som kan föranleda förändrade värderingar av till-
gångar och skulder. En annan viktig del i riskbedömningen är
att fånga upp förändringar i redovisningsregler och säkerstäl-
la att dessa förändringar återspeglas i den finansiella rappor-
teringen på ett korrekt sätt. En viktig del i riskbedömningen är
den månatliga finansiella rapporteringen samt de rapporter
som affärsenhetscheferna inkommer med varje månad.
KONTROLLSTRUKTURER
Kontrollstrukturerna har utformats för att hantera de risker
som styrelse och ledning bedömer vara väsentliga för verk-
samheten och den finansiella rapporteringen. De bygger på
en organisation där det finns tydliga beslutsvägar, där befo-
genheter och ansvar fördelats genom riktlinjer samt en före-
tagskultur med gemensamma värderingar samt instruktioner
och kontrollaktiviteter som syftar till att upptäcka eller att i tid
förebygga risken för fel i rapporteringen. Dessutom påverkas
kontrollmiljön av den enskilda medarbetarens medvetenhet
om sin roll i upprätthållandet av god intern kontroll.
Exempel på kontrollaktiviteter är bland annat:
• Tydliga beslutsprocesser och attestordning för väsentliga
beslut (till exempel inköp, investeringar och avtal).
• Månatliga avvikelseuppföljning mot budget och
prognoser.
• Kreditupplysningar på nya och befintliga kunder.
• Månatlig riskbedömning av förfallna kundfordringar.
• Kontroller i ekonomisystemen samt andra analytiska upp-
följningar och avstämningar.
UPPFÖLJNING
Uppföljning av kontrollaktiviteter utförs kontinuerligt för att säker-
ställa att risker har beaktats och behandlats på ett tillfredsstäl-
lande sätt. Uppföljningen sker både informellt och formellt och
inbegriper uppföljning av månatliga finansiella rapporter mot
budget, prognoser och andra uppställda mål. Uppföljningen för
att säkerställa effektiviteten i den interna kontrollen avseende
den finansiella rapporteringen sker av styrelsen, VD, koncern-
ledningen samt av verksamhetsansvariga personer. Bolagets
revisorer rapporterar till styrelsen i samband med granskning
av delårsrapport, bokslut och årsredovisning. Därutöver sker en
löpande kontakt mellan styrelsen och bolagets revisorer.
INFORMATION OCH KOMMUNIKATION
Informationen inkluderar policyer, instruktioner och check-
listor, beskrivningar av roller och ansvar samt övergripande
tidplaner för till exempel budget, prognoser, månadsrappor-
ter, kvartalsbokslut och årsredovisningsarbete. Vidare finns
informella kanaler för medarbetare att kommunicera betydel-
sefull information till relevanta mottagare, ytterst styrelsen vid
behov. Enirokoncernen har även en visselblåsarfunktion. För
kommunikationen med externa parter finns både en insider-
policy och en informationspolicy som anger riktlinjer för hur
extern kommunikation får ske. Syftet med policyn är att säker-
ställa att alla informationsskyldigheter efterlevs på ett korrekt
och fullständigt sätt.
FINANSIELL RAPPORTERING OCH INFORMATION
Enirokoncernens rutiner och system för informationsgivning
syftar till att förse marknaden med löpande och korrekt in-
formation om koncernens utveckling och finansiella ställning
i enlighet med gällande regleringar och lagar. Via Enirokon-
cernens gemensamma intranät hålls medarbetarna uppda-
terade om koncernövergripande policyer, styrdokument och
manualer. Finansiell rapportering och verksamhetsinformation
lämnas regelbundet i form av:
• Boksluts- och delårsrapporter, vilka publiceras som
pressmeddelanden
• Årsredovisning
• Pressmeddelanden om betydande händelser
Styrelsen övervakar och säkerställer kvaliteten i den finan-
siella rapporteringen genom instruktion för arbetsfördelning
mellan VD och styrelse och instruktion för ekonomisk rappor-
tering till styrelsen. Styrelsen säkerställer vidare kvaliteten i
den finansiella rapporteringen genom att ingående behandla
delårsrapporter, bokslutskommuniké och årsredovisning på
styrelsemöten. Styrelsen behandlar också information om
riskbedömningar, tvister och eventuella oegentligheter. Sty-
relsen har delegerat till verkställande ledning att säkerställa
kvaliteten i pressmeddelanden med finansiellt innehåll samt
presentationsmaterial i samband med möten med media,
ägare och finansiella institutioner.
80
Risker och riskhantering
VERKSAMHETSRISKER
Marknadsrisker Beskrivning av potentiella risker Hur Eniro hanterar risken
Konjunktur och omvärld Omvärldssynen och den ekonomiska kon-
junkturen kan påverka kundernas investe-
ringsvilja och efterfrågan.
Enirokoncernen möter dessa risker genom att bedriva verksamhet mot företag i
flera olika branscher och mot flera olika marknader. En hög andel återkommande
intäkter och en balanserad kundstruktur bidrar till en positiv intjäning över tid.
Inflation Ökad inflation och effekter på bolagets
kostnadsmassa.
Eniro möter inflationsrisken genom att bevaka utvecklingen och vid behov justera
kostnadsmassan och/eller prissättningen mot våra kunder.
Konkurrens Ökad konkurrens från globala aktörer inom
digital marknadsföring.
Eniro möter konkurrensrisken genom att vara en ledande aktör på utvalda markna-
der och genom fokus på mikro, små och medelstora företag. Vi har en nära relation
till våra kunder och vårt erbjudande utvecklas kontinuerligt tillsammans med dem
och med kundernas behov i centrum.
Produkter och teknologi Nya arbetssätt, beteenden och snabba tek-
nikskiften kan leda till ändrade kundkrav.
Eniro möter dessa risker genom att ha kundnära relationer och utveckling av nya pro-
dukter och tjänster för att förstå behov och marknadsförflyttningar.
Verksamhetsrisker
Partners Våra partners kan förändra affärs-
modeller och villkor som påverkar vår
intjäningsförmåga.
Eniro har väletablerade och strategiska samarbeten med flera leverantörer av
On-line tjänster, IT-plattformar och programvaror. Eniro är därmed inte beroende
av något enskilt partnerskap för sin intjäningsförmåga.
IT och cybersäkerhet Beroende av att kunna erbjuda kunder till-
förlitliga IT-lösningar samt ha en säker intern
IT-struktur.
Driftsstörningar, cyberattacker och stöld av information skadar vårt förtroende
på marknaden och kan orsaka stora finansiella skador. Eniro jobbar kontinu-
erligt med att förbygga och motverka negativa effekter av dessa. Bland annat
genom en strikt IT-policy och försäkringsskydd.
Kompetensförsörjning Förmåga att rekrytera och behålla kompe-
tenta medarbetare.
Det råder stark konkurrens om kvalificerad personal inom IT-branschen. Eniros
verksamhet med en kombination av ett attraktivt produkterbjudande och tjänster för
programvaruutveckling gör dock företaget intressant.
Regelefterlevnad Förmåga att leva upp till lagstiftning, regle-
ringar samt andra externa krav.
Eniro följer noga utvecklingen av lagstiftning, regelverk och förordningar som är
tillämpliga på de marknader där koncernen har verksamhet.
Korruption och bedrägeri Korruption och mutor förekommer på mark-
nader där Eniro är verksamt. Bedrägeri handlar
om felaktigt och kriminellt beteende i syfte att
nå finansiell eller personlig vinning, en risk som
förekommer inom alla verksamheter
Eniro har interna kontrollrutiner och policyer för att förebygga och upptäcka
avvikelser. Koncernen har ett system där medarbetare anonymt kan rapporter
överträdelser, genom den så kallade visselblåsar-policyn
Eniro har kunder med en bred nordisk närvaro och inom en mängd olika
branscher. Denna diversifiering bidrar till att sprida riskerna, vilket är av-
görande för att styra och kontrollera verksamheten på ett effektivt sätt.
Förmågan att identifiera, förebygga och hantera riskerna är kritisk för
en effektiv styrning och kontroll av verksamheten. Eniros ambition är att
uppnå en hög medvetenhet om risker och en välutvecklad hantering av
dessa, vilket inte bara minimerar potentiella negativa påverkningar utan
även identifierar möjligheter som kan leda till positiv affärsmässig tillväxt.
Eniros affärsverksamhet påverkas av en rad marknadsrisker, inklusive
förändrade kundbehov, ekonomiska svängningar, geopolitiska händelser,
pandemier och finanskriser. Dessa faktorer kan indirekt och direkt påverka
företagets intäkter och lönsamhet. För att mildra dessa risker förlitar sig
Eniro på sin diversifierade kundbas som sträcker sig över många branscher
och geografiska områden.
Omvärldens osäkerhet fortsätter och påverkas av flera faktorer bland
annat internationella konflikter, politisk osäkerhet och en svag konjunktur.
Å andra sidan har inflation gått ner och stabiliserats som lett till att
räntorna har sjunkit senaste åren, detta är positivt och leder till minskade
kostnader och förväntad högre investeringsbenägenhet bland våra
kunder. Eniro fortsätter att aktivt hantera risker för att minimera negativ
påverkan på verksamheten och utforska möjligheter för tillväxt och
utveckling trots dessa utmaningar. Eniro använder en blandning av
strategier som inkluderar långsiktiga kundavtal, kreditkontroller, för-
skottsbetalningar och kontinuerlig utvärdering av kundfordringar.
De som bedöms ha störst betydelse beskrivs nedan och har delats in
i kategorierna marknadsrelaterade och verksamhetsrelaterade. De
finansiella riskerna presenteras i not 25 på sidan 100.
8181
Koncernens räkningar
82 Koncernens resultaträkning
82 Koncernens rapport över totalresultat
83 Koncernens balansräkning
84 Koncernens förändringar i eget kapital
85 Koncernens kassaflödesanalys
86-101 Koncerns noter
Moderbolagets räkningar
102 Moderbolagets resultaträkning
103 Moderbolagets balansräkning
104 Moderbolagets förändringar i eget kapital
104 Moderbolagets kassaflödesanalys
105-107 Moderbolagets noter
Finansiella rapporter
82
Koncernens resultaträkning
MSEK Not 2025 2024
Nettoomsättning 2, 3 955 951
Övriga rörelseintäkter 4 10 14
Aktiverat arbete för egen räkning 7 9 8
Inköp av varor och tjänster -118 -108
Övriga externa kostnader 11 -181 -167
Personalkostnader 8, 9, 10 -546 -554
Övriga rörelsekostnader -6 -2
Avskrivningar och nedskrivningar
- Materiella anläggningstillgångar 5, 6 -27 -33
- Immateriella anläggningstillgångar 7 -41 -38
Rörelseresultat 55 72
Resultat från andelar i intresseföretag 15 -10 -6
Finansiella intäkter 12 10 8
Finansiella kostnader 12 -16 -16
Resultat före skatt 39 57
Redovisad skatt 13 8 10
Årets resultat 46 68
Varav hänförligt till
Moderbolagets aktieägare 46 68
Innehav utan bestämmande inflytande 0 0
Resultat per aktie före och efter utspädning (SEK) 20 0,06 0,09
Koncernens rapport över totalresultat
MSEK Not 2025 2024
Årets resultat 46 68
Övrigt totalresultat
Poster som inte kan omföras till resultaträkningen
Omvärdering pensionsförpliktelser 23 27 -29
Summa 27 -29
Poster som har eller kan omföras till resultaträkningen
Valutakursdifferenser -14 4
Summa -14 4
Övrigt totalresultat, netto efter skatt 13 -25
Årets totalresultat 59 43
Varav hänförligt till
Moderbolagets aktieägare 57 43
Innehav utan bestämmande inflytande 2 0
Periodens totalresultat 59 43
83
Koncernens balansräkning
MSEK Not 2025-12-31 2024-12-31
TILLGÅNGAR
Anläggningstillgångar
Nyttjanderättstillgångar 5 34 22
Övriga materiella anläggningstillgångar 6 9 9
Immateriella anläggningstillgångar
1)
7 530 519
Uppskjutna skattefordringar 14 20 17
Andelar i intresseföretag 15 12 23
Finansiella anläggningstillgångar 16 31 40
Summa anläggningstillgångar 635 629
Omsättningstillgångar
Avtalstillgångar 3 18 27
Kundfordringar 17 73 70
Förutbetalda kostnader 18 54 45
Aktuella skattefordringar 5 13
Övriga kortfristiga fordringar 7 4
Likvida medel 19 189 163
Summa omsättningstillgångar 346 322
SUMMA TILLGÅNGAR 982 951
EGET KAPITAL OCH SKULDER
Eget kapital
Aktiekapital 20 298 298
Reserver -293 -277
Tillskjutet kapital/Balanserat resultat 339 261
Eget kapital moderbolagets aktieägare 344 283
Innehav utan bestämmande inflytande 0 1
Summa eget kapital 344 284
Långfristiga skulder
Leasingskuld 22 21 11
Uppskjutna skatteskulder
1)
14 3 5
Pensionsförpliktelser 23 268 296
Summa långfristiga skulder 292 312
Kortfristiga skulder
Leasingskuld 22 14 13
Leverantörsskulder 31 27
Aktuella skatteskulder 0 2
Upplupna kostnader 24 93 99
Avtalsskulder 3 152 168
Övriga kortfristiga skulder 51 43
Avsättningar 3 3
Summa kortfristiga skulder 345 355
SUMMA EGET KAPITAL OCH SKULDER 982 951
1) Se not 28 för detaljer avseende omräkning av jämförelseåret pga. rättelse av fel.
84
Koncernens förändringar i eget kapital
Eget kapital hänförligt till moderbolagets aktieägare
MSEK Not
Aktie-
kapital
Övrigt
tillskjutet
kapital
Omräk-
nings-
reserv
Balan s erat
resultat Summa
Innehav
utan
bestämm-
ande
inflytande
Summa
eget
kapital
Ingående balans 1 januari 2024 298 5 860 -281 -5 609 269 1 270
Årets resultat - - - 68 68 0 68
Omräkning av utländska
dotterföretag - - 4 - 4 0 4
Förändring pensioner
Aktuariella vinster/förluster 23 - - - -29 -29 - -29
Summa totalresultat - - 4 39 43 0 43
Övrigt
Premier för teckningsoptioner - - - 0 0 - 0
Summa övrigt - - - 0 0 - 0
Transaktioner med aktieägare
Utdelning till moderbolagets
aktieägare - - - -29 -29 0 -29
Summa transaktioner med
aktieägare - - - -29 -29 0 -29
Utgående balans 31 december 2024 298 5 860 -277 -5 599 283 1 284
Ingående balans 1 januari 2025 298 5 860 -277 -5 599 283 1 284
Årets resultat - - - 46 46 0 46
Omräkning av utländska
dotterföretag - - -16 - -16 2 -14
Förändring pensioner
Aktuariella vinster/förluster 23 - - - 27 27 - 27
Summa totalresultat - - -16 74 57 2 59
Övrigt
Premier för teckningsoptioner - - - 0 0 - 0
Övrigt - - - 3 3 -3 0
Summa övrigt - - - 3 3 -3 0
Transaktioner med aktieägare
Utdelning till moderbolagets
aktieägare - - - - - 0 0
Summa transaktioner med
aktieägare - - - - - 0 0
Utgående balans 31 december 2025 298 5 860 -293 -5 522 344 0 344
85
Koncernens kassaflödesanalys
MSEK Not 2025-12-31 2024-12-31
Den löpande verksamheten
Rörelseresultat 55 72
Justering för ej kassaflödespåverkande poster
Avskrivningar och nedskrivningar 6, 7 68 71
Pensioner och övriga avsättningar -3 -6
Erhållna räntor -1 4
Erlagda räntor 0 0
Betald inkomstskatt -1 -1
Kassaflöde före förändringar i rörelsekapital 117 140
Kassaflöde från förändringar i rörelsekapital
Minskning/ökning av kortfristiga fordringar 18 -12
Minskning/ökning av kortfristiga skulder -45 -19
Kassaflöde från den löpande verksamheten 90 109
Investeringsverksamheten
Förvärv av övriga anläggningstillgångar
1)
6, 7 -38 -49
Depositioner 6 0
Erhållen utdelning 0 0
Kassaflöde från investeringsverksamheten -32 -49
Finansieringsverksamheten
Amortering av pensionsskuld 23 -5 -4
Amortering av leasingskuld 22 -24 -29
Återköp av egna aktier - -
Utdelning till moderbolagets aktieägare - -29
Utdelning till aktieägare utan bestämmande inflytande -1 -
Kassaflöde från finansieringsverksamheten -29 -62
Årets kassaflöde 29 -2
Likvida medel vid årets början 163 164
Årets kassaflöde 29 -2
Kursdifferens i likvida medel -3 1
Likvida medel vid årets slut 19 189 163
1) Förvärv av övriga anläggningstillgångar inkluderar internt upparbetade tillgångar.
86
Koncernens noter
ALLMÄNT
Koncernen omfattar moderbolaget Eniro Group AB (publ) med organisations-
nummer 556588-0936 och dess dotterföretag och intresseföretag. Moderbola-
get har sitt säte i Stockholm, Sverige och är noterat på Nasdaq OMX Stockholm.
GRUND FÖR RAPPORTERNAS UPPRÄTTANDE
Koncernredovisningen har upprättats i enlighet med International Financial
Reporting Standards (IFRS) sådana de antagits av EU samt tillämpliga bestäm-
melser i Årsredo visningslagen och RFR 1 Kompletterande redovisningsregler för
koncerner. Koncern redovisningen har upprättats enligt anskaffningsvärdeme-
toden förutom vad beträffar tillgångar och skulder (inklusive derivatinstrument)
värderade till verkligt värde via resultaträkningen.
TILLÄMPNING AV NYA STANDARDER
Ändrade redovisningsprinciper föranledda av nya eller
ändrade IFRS
Det finns inga nya IFRS standarder som godkänts för tillämpning från 2025 och
framåt. IAS 1 Utformning av finansiella rapporter har ändrats gällande vilka
redovisningsprinciper som ska upplysas om. Denna ändring innebär att man
endast ska lämna upplysningar om väsentlig information om redovisningsprin-
ciper varför not 1 samt redovisningsprinciper i respektive not har omarbetats,
Övriga ändringar i standarder som är godkända för tillämpning från 2024 har
inte bedömts ha någon väsentlig effekt på koncernens finansiella rapporter.
Nya IFRS som ännu inte börjat tillämpas
Nya och ändrade IFRS vilka träder i kraft kommande räkenskapsår har inte
förtidstillämpats och bedöms inte komma att ha någon väsentlig effekt på
koncernens finansiella rapporter.
IFRS 18 Presentation and Disclosure in Financial Statements (tillämplig för
räkenskapsår som börjar den 1 januari 2027 eller senare) IFRS 18 kommer att
ersätta IAS 1 Utformning av finansiella rapporter, och införa nya krav som kom-
mer att bidra till att uppnå jämförbarhet i resultatrapporteringen för liknande
företag och ge användarna mer relevant information och transparens. Även om
IFRS 18 inte kommer att påverka redovisningen eller värderingen av poster i de
finansiella rapporterna, förväntas dess effekter på presentation och upplysning-
ar vara genomgripande, särskilt de som är relaterade till resultaträkningen.
Koncernen utreder för närvarande effekterna av de kommande förändringarna
på de finansiella rapporterna, inklusive nödvändiga anpassningar av finansiella
rapporter och notupplysningar.
UPPLYSNINGAR OM VÄSENTLIGA ANTAGANDEN OCH
OSÄKERHETSFAKTORER
Bedömningar och antaganden som genomförts har förtydligats under res-
pektive not i avsnittet om koncernens noter. De väsentliga antaganden som
bör framhållas är Immateriella tillgångar samt Nedskrivningsprövning (not 7),
Uppskjuten skatt (not 13) samt Pensionsförpliktelser (not 23). Beträffande kon-
cernens fortlevnad bedömer styrelsen att fortsatt drift föreligger för moderbola-
get, koncernen och dess dotterföretag och att det finns förmåga att finansiera
verksamheten under 12 månader.
KONCERNREDOVISNING
Dotterbolag
Koncernredovisningen omfattar moderbolaget och de företag över vilka mo-
derbolaget direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande. Moderbolaget
har bestämmande inflytande och kontrollerar ett företag när det exponeras för
eller har rätt till rörlig avkastning från sitt innehav i företaget och har möjlighet
att påverka avkastningen genom sitt inflytande i företaget.
Koncernredovisningen har upprättats enligt förvärvsmetoden, vilket innebär att
dotterföretagets egna kapital vid förvärvet, fastställt som skillnaden mellan till-
gångarnas och skuldernas verkliga värden, elimineras i sin helhet. I koncernens
egna kapital ingår härigenom endast den del av dotterföretagets egna kapital
som tillkommit efter förvärvet.
Innehav utan bestämmande inflytande i dotterbolagens resultat och eget ka-
pital redovisas separat i koncernens resultaträkning, rapport över totalresultat,
rapport över förändringar i eget kapital och balansräkning.
Intresseföretag
Intresseföretag är företag i vilka koncernen har ett betydande men inte
bestämmande inflytande, vilket i regel gäller för aktieinnehav som omfattar
mellan 20 och 50 procent av rösterna. Innehav i intresseföretag redovisas enligt
kapitalandels metoden.
Vid tillämpning av kapitalandelsmetoden värderas innehav i intresseföretag
initialt till anskaffningsvärde. Det redovisade värdet ökas eller minskas därefter
för att beakta koncernens andel av resultat och övrigt totaltresultatet efter
förvärvs tidpunkten samt avskrivningar av förvärvade övervärden. Utdelningar
redovisas som en minskning av investeringens redovisade värde.
OMRÄKNING AV UTLÄNDSK VALUTA
Funktionell valuta och rapportvaluta
Posterna i de finansiella rapporterna för respektive koncernföretag är värderade
i den valuta som används i den ekonomiska miljö där respektive koncernföretag
huvudsakligen är verksamt (funktionell valuta) I koncernredovisningen används
svenska kronor, som är moderbolagets funktionella valuta och rapportvaluta.
Transaktioner och balansposter
Transaktioner i utländsk valuta omräknas till den funktionella valutan enligt
de valutakurser som gäller på transaktionsdagen eller den dag då posterna
omvär deras. Valutakursvinster och -förluster som uppkommer vid betalning
av sådana transaktioner och vid omräkningen av monetära tillgångar och
skulder till balans dagens kurs, redovisas i resultaträkningen. Undantag är då
transaktionerna utgör säkringar som uppfyller villkoren för säkringsredovisning
av kassaflöden eller av nettoinvesteringar, då vinster/förluster redovisas i övrigt
totalresultat.
Valutakursvinster och -förluster som härrör sig till lån och likvida medel redo-
visas i resultaträkningen som finansiella intäkter eller kostnader. Övriga valuta-
kursvinster och -förluster redovisas i posten Övriga intäkter/kostnader.
Koncernföretag
Resultat och balansräkningar för koncernföretag som har en annan funktionell
valuta än svenska kronor (koncernens rapportvaluta) omräknas enligt följande:
Tillgångar och skulder i var och en av balansräkningarna omräknas till balans-
dagens kurs.
Intäkter och kostnader för var och en av resultaträkningarna omräknas till ge-
nomsnittlig valutakurs. De valutakursdifferenser som uppstår redovisas i övrigt
totalresultat.
I koncernredovisningen redovisas valutakursdifferenser hänförliga till omräkning
av en nettoinvestering i en utlandsverksamhet, tillsammans med valutakursdif-
ferenser hänförliga till upplåning som klassificerats som säkringsinstrument för
sådana investeringar, i övrigt totalresultat. Ackumulerade vinster eller förluster
i eget kapital redovisas i resultaträkningen när utlandsverksamheten avyttras
helt eller delvis.
Goodwill och justeringar av verkligt värde som uppkommer vid förvärv av en ut-
landsverksamhet behandlas som tillgångar och skulder hos denna verksamhet
och omräknas till balansdagens kurs.
FINANSIELLA INSTRUMENT
Finansiella instrument som redovisas i balansräkningen omfattar på tillgångssi-
dan likvida medel, lånefordringar, kundfordringar och finansiella placeringar. På
skuld sidan återfinns låneskulder och leverantörsskulder.
En finansiell tillgång eller finansiell skuld tas upp i balansräkningen när företaget
blir part till instrumentets avtalsmässiga villkor. Kundfordringar tas upp när
NOT 1 REDOVISNINGSPRINCIPER
87
REDOVISNINGSPRINCIPER
Segmentsrapporteringen överrensstämmer med den interna rapporteringen
som lämnas till högste verkställande beslutsfattare. Koncernledningen utgör
högste verkställande beslutsfattare och ansvarar för tilldelning av resurser
och utvärdering av resultat. Eniro redovisar sitt resultat fördelat på affärsom-
rådena Marketig Partner och Dynava. Inom Marketing Partner finns de lands-
överskridande funktionerna Products, Technology, Sales, Marketing, Business
Intelligence, Finance samt Human Resources. Affärsområdet Dynava styrs
separat och är inte en integrerad del av funktionsorganisationen. Koncernled-
ningens uppföljning av resultatutveckling, EBITDA och finansiell rapportering
följer uppdelningen i Marketing Partner och Dynava.
Koncernens finansiella poster, såväl som skatter, allokeras inte till rörelseseg-
menten. Tillgångar och skulder mäts inte på segmentsbasis.
Marketing Partner Dynava Övrigt Su mma MSEK 2025 2 024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 Nettoomsättning Sve rig e 320 306 202 186 - - 522 492 No rge 105 105 - 9 - - 105 113 Danmark 124 141 - - - - 1 24 1 41 Finland 88 30 116 175 - - 204 205 Sum ma 637 581 318 3 70 - - 955 9 51 Rörelseres ultat för e avskrivningar och finansiella poster 128 143 12 15 -1 7 -16 123 143 Av skrivningar -4 8 -50 -2 0 -2 1 1 0 -68 -7 1 Rörelseresultat 79 93 -8 -6 -17 -16 55 72 Resultat från andelar i intressef öretag - - - - -1 0 -6 -1 0 -6 Finansiella post er netto -5 -8 Ska t ter 8 10 Årets resultat 46 68 Övriga upply sningar Inv esteringar i mat eriella och immat eriella anläggningstillgångar 10 43 5 6 0 0 15 49 Väsentliga k ostnadsposter Personalkostnader -2 8 5 -2 5 6 -2 4 4 -2 8 7 -16 -1 1 -54 6 -554
Ingen enskild kund står för 10 % eller mer av koncernens totala omsättning.
Koncernens anläggningstillgångar exklusive goodwill, finansiella instrument och uppskjuten skatt är fördelat på följande länder:
MSEK 2025 2024 Sve rig e 54 8 08 69 67 4 Danmark 5 236 15 76 4 Finland 5 31 4 9 06 3 Övriga länder 29 4 34 10 672 Summa 94 792 1 05 173
NOT 2 SEGMENTSINFORMATION
NOT 1 REDOVISNINGSPRINCIPER
faktura har skickats. Skuld tas upp när motparten har levererat och avtalsenlig
skyldighet föreligger att betala, även om faktura ännu inte mottagits.
Borttagande av finansiella tillgångar och skulder
Koncernen tar bort en finansiell tillgång från balansräkningen när rättigheterna
i avtalet realiseras, löper ut eller då koncernen förlorar kontrollen över dem.
Detsamma gäller för del av en finansiell tillgång. En finansiell skuld tas bort från
balansräkningen när förpliktelsen i avtalet fullgjorts eller på annat sätt löpt ut.
Nedskrivning av finansiella tillgångar
Nedskrivningar sker i enlighet med IFRS 9 ”förväntad kreditförlustmodellen”.
Nedskrivningsmodellen tillämpas på finansiella tillgångar som värderas till
upplupet anskaffningsvärde. För att bedöma de förväntade kreditförlusterna
använder sig Eniro av historisk data, aktuella förhållanden och framåtblickande
information.
88
REDOVISNINGSPRINCIPER
Intäkter redovisas till ett belopp som avspeglar den ersättning Eniro förväntar sig
att erhålla för överlåtande av tjänster till kunder. Intäkter från försäljning av tjänster
redovisas vid den tidpunkt när kontrollen har överförts till kunden. Detta kan ske antingen
vid en given tidpunkt eller över tid, beroende på tjänstens karaktär.
• Vid en given tidpunkt: Exempelvis när en engångstjänst är levererad, som annon-
spaket eller konsulttjänster. Detta sker när Eniro har en befintlig rätt till betalning
för tjänsten, kunden har äganderätt till tjänsten, tjänsten har levererats till kunden
och/eller kunden har de betydande risker och fördelar som är förknippade med
tjänstens ägande.
• Över tid: Exempelvis för abonnemang där kunden successivt erhåller värde under
avtalstiden, som vid digitala söktjänster och marknadsföring.
Koncernens avtal med kunder kan innehålla olika prestationsåtaganden.
Prestationsåtagandet skiljer sig mellan olika tjänster och produkter varför
modellen används per orderrad. Prestationsåtagandena kan vara separata
eller integrerade beroende på tjänstens natur. Därför används en modell för
intäktsredovisning per orderrad, där varje prestationsåtagande identifieras och
bedöms individuellt.
• För prestationsåtaganden som avser tjänster med en kontinuerlig leverans,
exempelvis digital exponering och marknadsföringstjänster, sker intäktsredovis-
ningen successivt över kontraktets löptid.
• För åtaganden som innefattar en engångsleverans, exempelvis en speci-
fik annonskampanj, redovisas intäkten vid den tidpunkt då kunden erhåller
kontroll över tjänsten.
Ett avtal kan innehålla flera prestationsåtaganden. Bedömningar görs om dessa
är distinkta eller inte och intäktsredovisningen sker när varje distinkt prestations-
åtagande är uppfyllt. Transaktionspriset fördelas mellan prestationsåtaganden i
avtalet baserat på deras individuella försäljningspriser.
En intäkt kan redovisas först när kontrollen över den sålda tjänsten kan anses ha
överförts till kunden för respektive typ av intäktsslag/prestationsåtagande. Intäkter
redovisas exklusive mervärdesskatt, returer, rabatter och viten samt efter eliminering
av koncernintern försäljning. Rabatter fördelas proportionellt över alla prestations-
åtaganden i avtalet, om det inte kan bevisas att rabatten är direkt hänförlig till ett
specifikt prestationsåtagande. Inom vissa kontrakt inom Dynava, kan viten förekom-
ma om tjänsten inte levereras enligt avtalsvillkoren. Eftersom dessa viten är direkt
kopplade till de intäkter som redovisas för ett specifikt kundkontrakt, behandlas de
som en minskning av transaktionspriset snarare än som en kostnad.
Eniro redovisar en avtalsskuld för mottagen ersättning avseende ouppfyllda presta-
tionsåtaganden. Å andra sidan, om Eniro uppfyller ett prestationsåtagande innan
ersättningen erhålls, redovisas en avtalstillgång. Hela beloppet som ligger upptaget
som avtalsskuld per 2025-12-31 förväntas att redovisas som intäkt 2026. Av den
ingående avtalsskulden på 168 MSEK har 167 MSEK intäktsförts under 2025.
Eniro erhåller normalt betalning inom 14-30 dagar efter att en faktura har utfärdats. För
abonnemangsintäkter faktureras kunden månadsvis, kvartalsvis eller årsvis i förskott,
medan övriga tjänster vanligtvis faktureras vid leverans.
Eniros säljprovisioner uppfyller kriterierna för att redovisas som kontraktsutgifter då
Eniro inte skulle ha ådragit sig dessa kostnader om kontrakt inte erhållits. Kontraktsut-
gifter ingår i balansräkningens under Förutbetalda kostnader (se not 18) och periodi-
seras över den genomsnittliga livslängden för ett kontrakt, vilket är beräknat till mellan
12-30 månader. Kostnaderna redovisas som övriga externa kostnader.
Eniro bedriver sin verksamhet inom två affärsområden tillika rörelsesegment, Marketing
Partner och Dynava. Det är samma rapporteringsstruktur som följer den interna rap-
portstrukturen. Marketing Partner hjälper mikro, små och medelstora företag med online
sök och digital marknadsföring. Tjänsteutbudet delas upp i två huvudkategorier:
Abonnemangsintäkter - avser online-söktjänster och digitala marknadsförings-
produkter som erbjuds i abonnemangsform, vilket innebär att kunden erhåller
kontinuerlig tillgång till tjänsterna under avtalstiden. Dessa intäkter redovisas
linjärt över kontraktsperioden, då kontrollen över tjänsten överförs successivt.
Abonnemangens eller avtalens löptider varierar mellan 6-24 månader.
NOT 3 INTÄKTER FRÅN AVTAL MED KUNDER
Övriga rörelseintäkter består av följande:
MSEK 2025 2024 V alutakursvinster 2 2 Vidarefakturering hyr or 2 3 In täk t sfö ri ng a v ä ld re kr ed it po ste r i kundreskon tran 4 5 Övriga poster 2 3 Summa 10 14
NOT 4 ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER
Övriga tjänster – innefattar annonspaket, konsulttjänster, mediakostnader
från samarbetspartners, där Eniro agerar som huvudman i transaktionen och
ansvarar för leveransen av tjänsten gentemot kunden, samt digitala marknads-
föringstjänster som inte erbjuds i abonnemangsform. Dessa intäkter redovisas
huvudsakligen vid en given tidpunkt, eftersom kontrollen överförs direkt vid
leverans av tjänsten.
Dynava omfattar contact center-verksamhet och nummerupplysning via samtal och
SMS. Intäkterna från dessa tjänster redovisas vanligen i den period då tjänsterna levere-
ras till slutanvändaren via samtal eller sms.
Intäktsrelaterade avtalstillgångar och avtalsskulder
MSEK 2025 2024 T redjepartsprodukter Mark eting P artner 11 6 Dynava 6 20 Summa avtalstillgångar 18 27 Försk ottsfakturering 1 52 168 Summa avtalsskulder 152 16 8
Externa intäkter från avtal med kunder per kategori och rörelsesegment:
MSEK 2025 2024 Abonnemangsintäkter 534 470 Övriga digit ala marknadsför ingsintäkter 103 111 Summa Mark eting Partner 637 581 Dynava 318 370 Summa Dynav a 318 370 Summa intäkter 955 951
Tidpunkt för intäktsredovisning:
MSEK 2025 2024 Öve r ti d 534 470 Vid en viss tidpunkt 421 4 81 Summa 955 9 51
89
REDOVISNINGSPRINCIPER
Koncernen leasar diverse kontor samt bilar. Leasingavtalen skrivs normalt för
fasta perioder mellan 1 och 5 år med möjlighet till förlängning. Leasingbetal-
ningar som kommer att göras för att rimligtvis säkra förlängningsoptioner ingår
också i värderingen av skulden. Koncernen är exponerad för eventuella framtida
ökningar av rörliga leasingbetalningar baserade på ett index eller en ränta, som
inte ingår i leasingskulden förrän de träder ikraft. Nyttjanderätten redovisades
initialt till ett värde motsvarande leasingskulden, justerad för eventuella förutbe-
talda leasingavgifter.
Kontrakt med kortare löptid än ett år och kontrakt av mindre värde har undantagits i
enlighet med det undantag som standarden tillåter.
Leasingbetalningarna diskonteras med leasingavtalets implicita ränta. Om
denna räntesats inte kan fastställas enkelt, vilket normalt är fallet för koncer-
nens leasingavtal, ska leasetagarens marginella låneränta användas, vilken är
räntan som den enskilda leasetagaren skulle få betala för att låna de nödvän-
diga medlen för att köpa en tillgång av liknande värde som nyttjanderätten i en
liknande ekonomisk miljö med liknande villkor och säkerheter.
Koncernen bestämmer den marginella låneräntan på följande sätt:
- Eniro, som inre har tagit upp några utomstående lån från utomstående i närtid
använder en metod som utgår från riskfri ränta som justeras för kreditrisk, och
-Justeringar görs för de specifika villkoren i avtalet, t.ex leasingperiod, land, valuta och
säkerhet.
Tillkommande investeringar under året har främst avsett ersatta utgångna kontrakt
samt tillkommande avtal avseende lokaler.
VIKTIGA UPPSKATTNINGAR OCH BEDÖMNINGAR GÄLLANDE
LEASINGAVTALENS LÄNGD
Bedömningar som kan ha en väsentlig inverkan på de redovisade värdena är bedöm-
ningar för sannolikheten för nyttjandet av förlängnings- och uppsägningsoptioner i
leasingavtal. Vid bedömning av om det är rimligt säkert att en option att förlänga eller
en option att avsluta ett leasingavtal kommer att nyttjas eller inte, beaktas relevan-
ta faktorer och omständigheter som utgör ekonomiska incitament för att bedöma
sannolikheten. Till exempel den leasade tillgångens betydelse för verksamheten, kost-
naden för att ersätta tillgången, investerade anpassningar i den leasade tillgången,
ekonomiska incitament vad gäller avtalsvillkoren etc. Under 2025 har omvärdering av
leasingavtal uppgått till 17 MSEK (3), som i huvudsak avser bedömning av nyttjandet av
förlängningsoptioner för lokaler.
REDOVISADE BELOPP I BALANSRÄKNINGEN
I balansräkningen redovisas följande belopp relaterade till leasingavtal:
Tillgångar med Nyttjanderätt
MSEK 2025 2024 Lokaler 32 20 Bilar 2 2 Summa 34 22
Tillkommande nyttjanderätter under året har främst avsett ersatta utgångna kontrakt
samt tillkommande avtal avseende lokaler. Tillkommande utgifter uppgår till 39 MSEK
(6).
REDOVISADE BELOPP I RESULTATRÄKNINGEN
I resultaträkningen redovisas följande belopp relaterade till leasingavtal:
MSEK 2025 2024 Av skrivningar på nyttjanderätter Lokaler -22 - 25 Bilar -1 -1 Summa -23 -26 Räntekostnader (ingår i Finansiella kostnader) -2 -2 Utgifter hänförliga till korttidsleasingavtal (ingår i Övriga externa kostnader) -1 -2 Utgifter hänförliga till leasingavtal för vilka den underliggande tillgången är av lågt värde som inte är korttidsleasingavtal(ingår i Övriga externa kostnader) -1 -1 Utgifter hänförliga till variabla leasingbetalning-ar som inte ingår i leasingskulder(ingår i Övriga externa kostnader) -1 -2
Det totala kassaflödet gällande leasingavtal under 2025 var -25 MSEK (-29).
Intäkter från vidareuthyrning uppgår till 2 MSEK (4).
NOT 5 NYTTJANDERÄTTSTILLGÅNGAR
MSEK 2025 2 024 Ackumulerade anskaffningsvär den 14 44 Ackumuler ade avskrivningar -4 -3 4 Ackumulerade nedskrivningar -1 -2 Redov isat vä rde 9 9 Vi d året s bö rj an 9 11 Årets inv estering ar 5 4 Årets avskrivning ar -4 -6 Redov isat vä rde 9 9
REDOVISNINGSPRINCIPER
Materiella anläggningstillgångar redovisas till anskaffningsvärde minskat med
avskrivningar. Materiella anläggningstillgångar skrivs av linjärt över tillgångens
bedömda nyttjandeperiod. När tillgångarnas avskrivningsbara belopp fastställs
beaktas i förekommande fall tillgångens restvärde. Koncernens materiella
tillgångar består främst av datautrustningar och kontorsinventarier. Bedömd nytt-
jandeperiod varierar mellan tre och fem år. När det gäller nedskrivningsregler se
not 7 immateriella anläggningstillgångar.
NOT 6 ÖVRIGA MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR
90
NOT 7 IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR
Varu märken med obestämbar Goodwill nyttjandeperiod Varumärken övriga K undrelationer IT investeringar Sum ma MSEK 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 2025 2024 Ack umu le rad e anskaffningsv ärden 1 0 05 6 1 0 582 302 302 718 837 1 824 1 966 480 490 13 38 1 14 17 7 Ack umu le rad e avskrivningar - - - - -62 2 -7 2 2 -1 467 -1 59 0 -345 -3 3 8 -2 4 3 5 -2 6 4 9 Ack umu le rad e nedskrivningar -9 57 8 -10 138 -3 0 2 -3 0 2 -95 -1 0 1 -3 4 3 -3 6 5 -9 7 -1 0 4 -1 0 4 1 6 -1 1 0 0 9 Red ovis at vär de 478 444 0 0 1 15 14 11 38 49 530 519 Vid året s början 444 442 0 0 14 28 11 16 49 24 51 9 509 Förvärv 44 - - - - - 8 - - - 53 -Året s inv esteringar - - - - - - - - 9 44 9 44 Året s av y t tr in ga r oc h utrangeringar - - - - - - - - - 0 - 0 Året s avskrivningar - - - - -1 4 -1 4 -6 -5 -2 1 -2 0 -4 1 -3 8 Året s nedskrivningar - - - - - - - - - - - -Årets valut akursdifferens -1 0 3 - - -1 1 - 0 - 0 -11 4 Red ovis at vär de 478 444 0 0 0 14 14 11 38 49 530 519
NEDSKRIVNINGSPRÖVNING AV IMMATERIELLA TILLGÅNGAR
Vid nedskrivningsprövningen testas om nedskrivningsbehov föreligger genom att den
kassagenererande enheternas redovisade värden, inklusive goodwill och övriga kon-
cernmässiga övervärden, jämförs med återvinningsvärdet. Om det redovisade värdet
överstiger återvinningsvärdet skrivs det redovisade värdet ner till återvinningsvärdet.
Återvinningsvärdet utgörs av nyttjandevärdet (det högsta av nyttjandevärde och
bedömt nettoförsäljningsvärde). En diskonteringsränta har beräknats för respektive
kassagenererande enhet. Prövning av värdet på koncernens samtliga immateriella
tillgångar görs årligen under inom 12 månader från förra eller när indikationer på vä-
sentliga ändringar i antaganden identifierats. Eniro har under 2025 valt att framgent
göra nedskrivningsprövning i samband med årsbokslutet då fastlagda budgetar
finns tillgängliga varför Eniro under räkenskapsåret 2025 genomför nedskrivnings-
prövning både i Q3 och i Q4.
Eniro har successivt gått från landsbaserade organisationer med landschefer till en
mer centraliserad organisation, med en chef för respektive affärsområde (Marketing
Partner respektive Dynava) samt centraliserade supportfunktioner och system.
Enheterna inom respektive segment, oavsett geografisk placering, har därmed
många gemensamma beroenden. Uppföljning och rapportering till företagsledning-
en, liksom utvärdering av affärsområdeschefer, sker på affärsområdesnivå och inte
per land. Baserat på detta har Eniro identifierat att den lägsta kassagenererande
enheten utgörs av respektive affärsområde, Marketing Partner och Dynava. Eftersom
detta innebär en förändring jämfört med tidigare år har Eniro valt att genomföra
nedskrivningsprövningen både på affärsområdesnivå och på landsnivå under 2025.
Nedan redovisas utfallet från båda nedskrivningsprövningarna.
En nedskrivningsprövning baseras på ett antal olika antaganden om verksamheter-
nas framtida utveckling. Sådana antaganden är alltid förenade med olika grader av
osäkerhet. I fjärde kvartalet 2025 gjordes nedskrivningsprövningen som inte resul-
terade i någon nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar.Diskonterings-
räntan som används vid beräkning av återvinningsvärdet uppgick till mellan 14,7-18,1
(14,5-17,6) procent före skatt för de kassagenerande enheterna. Avkastningskravet
har fastställts mot bakgrund av koncernens nuvarande kapitalstruktur och återspeg-
lar de risker som gäller för de olika kassagenererande enheterna.
Kassaflödesprognoserna för år 2026–2030 bygger på en genomsnittlig omsättningstill-
växttakt på 9 (5) procent för Marketing Partner och 5 (5) procent för Dynava. Kassaflö-
den bortom femårsperioden extrapoleras med hjälp av en bedömd långsiktig tillväxttakt
på 2 (2) procent för alla kassagenererande enheter.
Känslighetsanalys har upprättats dels på kassagenererande enheterna Marketing
Partner och Dynava men också enligt tidigare CGU nivå, dvs på landsnivå. En ökning av
diskonteringsräntan med två procentenheter, en minskning av rörelsemarginalen före
avskrivningar och nedskrivningar av immateriella tillgångar (EBITDA-marginalen) med
två procentenheter eller en minskning av den antagna långsiktiga tillväxttakten med två
procentenheter skulle var för sig påverka nedskrivningsbehovet per 2025-12-31 med:
• Ökning av diskonteringsräntan: 0 MSEK• Minskning av EBITDA marginalen: 0 MSEK• Minskning av långsiktig tillväxttakt: 0 MSEK
RESULTAT AV ÅRETS NEDSKRIVNINGSPRÖVNING
Resultatet av nedskrivningsprövningen under 2025 och 2024 av goodwill
visade att nyttjandevärdet översteg de redovisade värdena för samtliga kassagene-
rerande enheter.
ÖVRIGA IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR
Immateriella tillgångar med bestämbar nyttjandeperiod, d.v.s. varumärken,
kundrelationer och andra immateriella tillgångar uppgår till 52 MSEK (74)
och redovisas till anskaffningsvärde minskat med ackumulerade avskrivningar och
eventuella nedskrivningar. Avskrivningar sker linjärt över den beräknade nyttjandepe-
rioden. Nyttjandeperioderna fastsälls vid förvärvstidpunkten. Koncernen prövar med
regelbundenhet om dessa fortsatt bedöms relevanta.
Koncernen skriver av immateriella tillgångar med bestämbar nyttjandeperiod linjärt
över följande tider:
• Patent, varumärken och licenser 3-5 år• IT utveckling och programvaror 3-5 år• Kundkontrakt 1-3 år
REDOVISNINGSPRINCIPER
Koncernens immateriella tillgångar bedöms alla ha bestämd nyttjandeperiod
med undantag för Goodwill som har en obestämd nyttjandeperiod. Goodwill
skrivs inte av utan prövas avseende eventuellt nedskrivningsbehov årligen eller
oftare vid indikation på värdenedgång (I enlighet med IFRS). En nedskrivning
görs med det belopp tillgångens redovisade värde överstiger dess återvin-
ningsvärde. Återvinningsvärdet är det högre av en tillgångs verkliga värde
minskat med försäljningskostnader och nyttjandevärde.
VIKTIGA UPPSKATTNINGAR OCH BEDÖMNINGAR
Bolaget har i anslutning till bokslutsarbetet gjort en noggrann analys av det
bokförda värdet på koncernens rörelsetillgångar inklusive goodwill, så kallad
impairment test. Ett impairment test baseras på ett antal olika antaganden och
verksamhetens framtida utveckling. De viktigaste antagandena framgår nedan.
91
Medelantalet heltidsanställda
2025 2 024 Andel Andel To t a l t kvinnor, % To t a l t kvinnor, %Sve rig e 286 50 28 4 46 No rge 59 43 59 54 Finland 202 66 241 75 Danmark 42 52 50 64 Estland 16 98 17 93 Cypern 38 64 17 60 Moldavien 59 89 63 89 Senegal 172 56 157 59 Sum ma 874 59 8 87 63
Antalet heltidsanställda vid årets utgång uppgår till 832 (880).
Tabellen nedan visar totala löner och ersättningar inklusive ersättningar till
styrelse och ledande befaftningshavare.
MSEK 2025 2024 Löner och andra ersättningar 406 41 6 Pensionsko stnader avgiftsbest ämda planer 51 55 Sociala avgifter 69 66 Summa 52 6 536
RÖRLIG KONTANTLÖN
Eventuella rörliga kontanta ersättningar ska vara kopplade till förutbestäm-
da och mätbara kriterier baserade på Enirokoncernens operationella resultat
(rörelseresultat före avskrivningar, nedskrivningar, goodwillavskrivningar, räntor
och skatt) koncernens intäkter och kassaflöde. Syftet med dessa kriterier är att
främja långsiktigt värdeskapande.
Rörlig kontant ersättning ska baseras på rörelseresultat och koncernens intäk-
ter. Mätperioden kan antingen vara tolv månader varvid utfall baseras på av
årsstämman fastställd resultat- och balansräkning, för tre månader åt gången
varvid utfall baseras på offentliggjord delårsrapport, eller en kombination av
båda mätperioderna. Rörlig kontant ersättning till verkställande direktören kan
uppgå till maximalt 150 procent av fast lön och för övriga Ledande befattnings-
havare till 100 procent av fast lön. Avtal om kvartalsvis rörlig kontant ersättning
kan ingås för ett kalenderår i taget.
Denna rörliga kontantersättning är ej pensionsgrundande eller semestergrundande.
Bolaget ska ha rätt att kräva återbetalning av rörlig lön om en utbetalning grundats
på information som senare visat sig vara uppenbart felaktig. Utbetalning av del av
eventuell rörlig lön ska vara villkorad av att de underliggande målen har uppnåtts på
ett långsiktigt hållbart sätt.
PENSION
Ordinarie pensionsålder är 66 år. Eniros pensionspolicy är baserad på endera
en individuell tjänstepensionsplan eller en premiebaserad pensionsplan.
ÖVRIGA FÖRMÅNER OCH ERSÄTTNINGAR
Övriga ersättningar och förmåner, t ex tjänstebil och sjukförsäkring, ska vara
marknadsmässiga och får högst uppgå till 10 procent av den fasta lönen.
TECKNINGSOPTIONER TILL LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE
Enligt beslut vid årsstämman den 11 maj 2023 beslutades om emission av högst
37 000 000 teckningsoptioner av serie TO 2023, som ger rätt att teckna aktier i
Eniro Group AB till en teckningskurs om 1,09 kr per aktie under perioden 1 juni till
30 juni 2026.
Totalt har 10 000 000 teckningsoptioner tecknats av ledande befattningsha-
vare inom koncernen. Teckningsoptionerna har tecknats till marknadspris och
värderats av en oberoende part enligt Black & Scholes-modellen.
För ytterligare information hänvisas till Not 21 Teckningsoptioner.
UPPSÄGNING AV ANSTÄLLNING
Uppsägningstiden för verkställande direktören och ledande befattningshavare är
normalt mellan tre och sex månader. Avgångsvederlag utgår ej.
ERSÄTTNING TILL STYRELSEN
Stämman beslutar om den ersättning som ska utgå till styrelseledamöterna
för perioden fram till nästa årsstämma. Årsstämman 2025 beslutade att arvode till
styrelsen ska utgå med totalt 1 850 000 kronor (fg år 1 600 000) att fördelas med 600
000 kronor (oförändrat) till styrelsens ordförande och 250 000 kronor (oförändrat)
till var och en av de övriga stämmovalda styrelseledamöterna som ej är anställ-
da i bolaget. Utöver styrelsearvodet utgår ingen ersättning för utskottsarbete
(oförändrat). Arbetstagarledamöterna är berättigade till 1 500 kronor per möte (som
ett inläsningsarvode) (oförändrat). Se även tabell om närvaro och styrelsearvode i
avsnitt Bolagsstyrning. Tabellen nedan visar belopp avseende kalenderåret 2025.
Ersättning KS EK S tyrelse arvode utskottsarbete Summ a Styrelsens ordf örande 600 - 600 Öv ri ga styrelseledamöt er 1 27 1 - 1 27 1 Summa 1 871 - 1 871
Styrelsen bestod av 7 personer per 31 december 2025, varav 6 män (86%) och 1 kvinna (14%).
ERSÄTTNING TILL LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE
Bolagsstämman 2025 fattade beslut om att tills vidare, dock längst till årsstämman
2029, anta följande riktlinjer. Riktlinjerna gäller för ersättningar till VD och övriga
personer i koncernledningen. Målsättningen med riktlinjerna för ersättning till
ledande befattningshavare är att Eniro ska erbjuda en marknadsmässig ersätt-
ning bestående av fast lön, eventuell rörlig kontant lön samt pensionsavsätt-
ningar och övriga ersättningar och förmåner. Härutöver kan bolagsstämman
från tid till annan besluta om aktie- och aktiekursrelaterad ersättning. Styrelsen
ska ha rätt att tillfälligt frångå, helt eller delvis, riktlinjer för ersättning till ledande
befattningshavare om det i det enskilda fallet finns särskilda skäl för det och ett
avsteg är nödvändigt för att tillgodose bolagets långsiktiga intressen, inklusive
dess hållbarhet eller för att säkerställa bolagets ekonomiska bärkraft. Avvikelse
ska redovisas i ersättningsrapporten inför nästkommande årsstämma.
FAST LÖN
Den fasta lönen baseras på den enskilde befattningshavarens ansvarsområde,
kompetens och erfarenhet. Mål för eventuella rörliga kontanta ersättningar ska
bestämmas av styrelsen med början den 1 januari årligen och ska baseras på
utfallet i förhållande till definierade och mätbara mål, såväl gemensamma som
individuella mål, och vara maximerad i förhållande till den fasta lönen.
NOT 10 ERSÄTTNING STYRELSE OCH LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE
NOT 8 ANSTÄLLDA
NOT 9 LÖNER OCH ANDRA ERSÄTTNINGAR
92
Verkställande direktören och andra ledande befattningshavare
Grundlön/Rörl ig Övriga Övrig KS EK ar vode ersättning förmåner Pensioner ersättning Su mm a VD och koncernchef, Hosni T eque-Omeirat 1)4 19 8 1 050 91 1 20 2 - 6 54 8 K oncernledning 4 personer 2,3,4)5 60 0 323 78 1 024 - 7 0 26 Sum ma 9 799 1 37 3 170 2 22 6 - 1 3 5 74
1) För 2024 uppgick ersättning för VD till grundlön inklusive semesterersättning 3 591 KSEK, rörlig ersättning 1 500 KSEK, övriga förmåner 103 KSEK, pensionskostnad 1030 KSEK och övrig ersättning 0 KSEK.
2) För 2024 uppgick ersättning för koncernledning till grundlön inklusive semesterersättning 7 326 KSEK, rörlig ersättning 540 KSEK övriga förmåner 205 KSEK, pensionskostnad 1 051 KSEK och övriga
ersättningar 136 KSEK.
3) Under 2025 ingår 1 st (1) personer som fakturerar sitt arvode med 839 KSEK (2 232).
4) Koncernledningen bestod av fyra personer per 31 december 2025, varav 3 män (75%) och 1 kvinna (25%). Samtliga är fast anställda.
NOT 10 ERSÄTTNING STYRELSE OCH LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE (FORTSÄTTNING)
NOT 11 ARVODEN TILL REVISORER
MSEK 2025 2024 PwC-Re visionsuppdrag 3,6 4,4 Revisionsv erksamhet utöv er re visionsuppdrag 0,1 --Övriga tjänst er - -Summa 3,7 4,4 Grant Thornton- Re visionsuppdrag 0,5 1,4- Re visionsverksamhe t utö ver r evisionsuppdrag - -- Öv ri ga t jä ns ter 0,1 0, 1 Summa 0,6 1,5 Övriga re visionsbyråer- Re visionsuppdrag 0,4 0,1 Summa 0,4 0,1 To t a l t 4,7 6,0
NOT 12 FINANSIELLA INTÄKTER OCH KOSTNADER
MSEK 2025 2024 Finansiella intäkter V alutakursvinster 6 4 Övriga finansiella intäkter 1 0 Rän tei ntäk te r 3 4 Summa 10 8 Finansiella kostnader V alutakursförlust er 0 -5 Övriga finansiella kostnader -4 0 Ränt ekost nad på pensionsskuld -9 -9 Övriga r äntek ostnader -3 -3 Sum ma -1 6 -16 Finansnetto -5 -8
• Samtliga ränteintäkter hänför sig till finansiella tillgångar värderade till
upplupet anskaffningsvärde.
• Samtliga räntekostnader hänför sig till finansiella skulder värderade till
upplupet anskaffningsvärde.
• Räntekostnader avseende den finansiella leasingskulden ingår med -2 MSEK (-3).
93
REDOVISNINGSPRINCIPER
Redovisade inkomstskatter innefattar skatt som ska betalas eller erhållas avseende
aktuellt år, justeringar avseende tidigare års aktuella skatt samt förändringar i
uppskjuten skatt.
Skatt redovisas i resultaträkningen, utom när skatten avser poster som redovisas i
övrigt totalresultat eller direkt i eget kapital. I sådana fall redovisas även skatten
i övrigt total resultat respektive eget kapital.
Inkomstskatt:
MSEK 2025 2024 Ak t ue ll s kat te kos tn ad p å å ret s res ul tat 0 -2 Summa aktuell skatt 0 -2 Uppskjuten skattek ostnad Förändring uppskjutna sk attefor dringar och skatteskulder 8 12 Summa uppskjuten sk att 8 12 In kom st ska t t 8 10
Avstämning mellan teoretisk skattekostnad och redovisad skatt
enligt gällande svensk skattesats:
MSEK 2025 2024 Redovisat resultat före skatt 39 57 Skatt enligt svensk sk attesats 2 0,6% -8 -1 2 Ska tt ee f fe k t a v Ej avdragsgilla kostnader 2 -1 Ej sk attepliktiga int äk ter -4 0 Skillnad i ut ländska sk attesatser 0 1 T emporära skillnader (net to) -6 4 Uttnytjande av underskott 19 17 Förlust er för vilka uppskjuten sk att ej bokförts -1 -4 Tidigare års ej aktiver ade för lustavdrag som nu b ed öm s k un na u tny t t ja s 9 8 Åt er för da tidigare års aktiver ade förlust avdrag 0 -1 Resultat andel fr ån intr essebolag -2 -1 Övrigt 0 0 Redovisad sk att 8 10
Den redovisade skatten för året uppgick till 8 MSEK (10). Koncernen har stora
skatte mässiga underskott i Sverige och Danmark och förväntas därmed att ha
fortsatt relativt låga skattebetalningar under kommande år.
Skatt hänförlig till komponenter i övrigt totalresultat uppgår till följande
belopp:
2025 2024 Före Eft er Före Eft er MSEK ska t t Ska tt ska t t ska t t Ska tt ska t t V alutakursdifferens -1 4 - -1 4 4 - 4 Omvä rder ing pensionsförpliktelser 27 - 27 -2 9 - -2 9 Summa 13 - 13 -2 5 - -25
NOT 13 INKOMSTSKATT
NOT 14 UPPSKJUTEN SKATT
REDOVISNINGSPRINCIPER
Värdering av samtliga skatteskulder/-fordringar sker till nominella belopp och
görs enligt de skatteregler och skattesatser som är beslutade eller aviserade
och med stor sannolikhet kommer att fastställas. Uppskjuten skattefordran av-
seende underskottsavdrag eller andra framtida skattemässiga avdrag redovi-
sas i den utsträckning det är sannolikt att avdraget kan avräknas mot överskott
vid framtida beskattning. Uppskjutna skattefordringar respektive uppskjutna
skatteskulder avser temporära skillnader och skattemässiga underskottsavdrag.
Temporära skillnader föreligger i de fall där tillgångarnas eller skulders redovi-
sade respektive skattemässiga värden är olika.
VIKTIGA UPPSKATTNINGAR OCH BEDÖMNINGAR
Eniro Group AB och dess helägda svenska dotterbolag kan genom möjlighet till
koncernbidrag kvitta uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder
för dessa enheter i koncernredovisningen. Mot bakgrund av bedömningen att
osäkerhet föreligger avseende när underskottsavdragen kommer att kunna
utnyttjas mot framtida skattemässiga överskott i Sverige redovisas endast
de uppskjutna fordringar som kan kvittas mot uppskjutna skatteskulder.
Underskottsavdragen hänför sig främst till Danmark och Sverige. I Danmark
har 10 MSEK (10) upptagits som en uppskjuten skattefordran under 2025 med
bakgrund av att dessa belopp bedöms kunna utnyttjas mot framtida överskott
inom de närmaste åren. I Sverige redovisas ingen uppskjuten skatt avseende
underskottsavdrag.
Vid årsskiftet har koncernen 411 MSEK (500) i underskottsavdrag motsvarande 85
MSEK (104) i uppskjutna skattefordringar som inte är värderade av vilka 412 MSEK
(500) kan nyttjas utan tidsbegränsning.
Uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder avser på respektive
balansdag temporära skillnader och underskottsavdrag enligt följande:
MSEK 2025 2024 Uppskjutna skattefordr ingar T emporära skillnader hänf örliga till: Skattemässiga underskott 13 11 Förmånsbest ämda pensionsförpliktelser 0 0 Övrigt 6 6 Summa 20 17 Uppskjutna skatteskulder Immateri ella tillgångar -3 -5 Summa -3 -5
94
Eniro har en ägarandel om 35,8 % i Skippo AB, org nr 559386-0942, med säte i
Stockholm. Bolaget hanteras som ett intresseföretag i koncernredovisningen och
redovisas enligt kapitalandelsmetoden.
Under 2024 genomfördes en nyemission i Skippo, vilket resulterade i att Eniros
ägarandel minskade från 39,22% till 35,8%. Samtidigt stärktes Skippos egna
kapital genom nyemissionen. Eniros andel av kapitalökningen uppgick till 6 MSEK
och har redovisats i resultaträkningen under posten ’Resultat från andelar i
intresseföretag.
Skippo är klassificerat som ett intresseföretag då Eniro har ett betydande men
inte ett bestämmande inflytande över företaget; Eniro har inte röstmajoritet,
kan inte utse mer än hälften av styrelseledamöterna och har inte på annat sätt
bestämmande inflytande över företaget.
Skippo förvärvades under 2022 via en apportemission avseende ”På Sjön”.
Förvärvsanalysen identifierade ett övervärde om 16 MSEK där 10 MSEK allokerats
som IT plattform och 6 MSEK som kundrelationer. IT plattformen och kundrelatio-
nerna skrivs av över fem år.
Siffrorna i tabellen nedan avser förändringen i bokfört värde på andelar i
intresseföretag:
MSEK 2025 2024 Bokfört värde vid år ets början 23 29 Förvärv - -Nyemission i intr esseföret aget - 6 Årets andel i intr esseföretagets resultat -7 -9 Av skrivning öv ervärden -2 -3 Bo k för t vär de v id år ets s lut 12 23
NOT 15 ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG
NOT 16
FINANSIELLA
ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR
MSEK 2025 2024 Andelar i externa för etag 1 1 Ränt ebärande f ordringar, spärrade bankmedel 1 6 Övriga f ordringar, k apitalförsäkring 28 28 Övriga f ordringar 1 6 Summa 31 40
NOT 14 UPPSKJUTEN SKATT (FORTSÄTTNING)
Uppskjutna skattefordringar
Bruttoförändringar, Skattemässiga Pensions-MSEK undersko tt åtaganden Övrigt Summa Per 1 j an uar i 2024 7 1 0 8 Redovisat: I r esultaträkningen 4 0 6 9 I ö vrigt tot alresultat - - - -Di re k t mo t eg et ka pi tal - - - -Per 3 1 december 20 24 11 0 6 17
Bruttoförändringar, Skattemässiga Pensions-MSEK undersko tt åtaganden Övrigt Summa Per 1 j an uar i 2025 11 0 6 17 Redovisat: I r esultaträkningen 2 0 1 3 I ö vrigt tot alresultat - - - -Di re k t mo t eg et ka pi tal - - - -Per 3 1 december 20 25 13 0 6 20
Uppskjutna skatteskulder
Skattemässiga Bruttoförändringar, MSEK undersko tt Övrigt Summa Per 1 j an uar i 2024 -9 0 -9 Redovisat: I r esultaträkningen 4 0 4 I ö vrigt tot alresultat 0 0 0 Di re k t mo t eg et ka pi tal 0 0 0 Per 3 1 december 20 24 -5 0 -5
Skattemässiga Bruttoförändringar, MSEK undersko tt Övrigt Summa Per 1 j an uar i 2025 -5 0 -5 Redovisat: I r esultaträkningen 2 0 2 I ö vrigt tot alresultat 0 0 0 Di re k t mo t eg et ka pi tal 0 0 0 Per 3 1 december 20 25 -3 0 -3
Nedan specificeras total finansiell ställning för intresseföretaget och motsvarande
bokförda värden.
I
MSEK 202 5 2 024 Nettoomsättning 83 36 Rörelsereult at -39 -2 3 Resultat exklusive ö vrigt to talresult at -2 0 -2 4 Årets totalresultat -2 0 -2 4 Summa omsättningstillgångar 35 38 Summa anläggningstillgångar 30 39 Summa k ort fristiga skulder 45 38 Summa långfrist iga skulder 0 0 Eget k apital 19 39 Eget k apitalandel 7 14 T-p l a t t f o r m 3 3 Kundr elationer 3 6 Bo k för t vär de v id år ets s lut 12 23
95
Avsättningar osäkra kundfordringar
MSEK 2025 2024 Ingående avsättningar 5 6 Nya av sättningar 8 5 Åt er för da ej utn yt tjade avsättningar -5 -6 Åt er vunna kundf örluster 0 0 Övrigt 0 0 Utgående av sättningar 8 5
Koncernen har gjort avsättningar för osäkra kundfordringar där ett nedskrivningsbe-
hov före ligger. Kundförluster redovisas under övriga externa kostnader och uppgår
till -7 MSEK (-7).
MSEK 2025 2024 Kundf ordringar 81 76 Av sättningar osäkra kundfordringar -8 -5 Summa 73 70 Åldersanalys för kundfordr ingar– ej förfallna 59 54– f örfallna yngre än en månad 14 14– för fa ll n a en t il l tre m ån ad e r 5 3– f örfallna äldre än tr e månader 4 5 Sum ma 81 76
REDOVISNINGSPRINCIPER
Kundfordringar redovisas inledningsvis till verkligt värde, vilket normalt över-
ensstämmer med fakturerat belopp. Därefter värderas kundfordringar till
anskaffningsvärde utan diskontering, minskat med reservering för förväntade
kundförluster. Ingen diskontering sker då den genomsnittliga kredittiden är kort
och räntemomentet därmed inte är materiellt. Kreditrisker hanteras genom aktiv
kreditbevakning och rutiner för uppföljning och inkassering. Förväntade kreditförluster
för kundfordringar och avtalstillgångar utgör en bedömning av individuellt betydande
exponeringar samt en historisk kreditförlustnivå i kombination med framåtblickande
faktorer. Förväntade kreditförluster på finansiella fordringar utgör en bedömning som
återspeglar ett objektivt, sannolikhetsviktat utfall baserat på rimliga och verifierbara
prognoser.
I uppskattningar och bedömningar i företagsledningens bedömning beaktas snabba
förändringar av marknadsvillkor som tex ökade räntor, ökad arbetslöshet, försämrad
valuta samt lågkonjunktur. Det genomförs en övergripande bedömning för att säker-
ställa en rimlig redovisad förlustreserv. Belopp, som inte beräknas inflyta, reserveras
och kostnadsförs i resultaträkningen under övriga externa kostnader.
NOT 17 KUNDFORDRINGAR
NOT 18 FÖRUTBETALDA KOSTNADER
NOT 19 LIKVIDA MEDEL
REDOVISNINGSPRINCIPER
I likvida medel ingår kassa, banktillgodohavanden, övriga kortfristiga placeringar
med en kortare löptid än tre månader från anskaffningstidpunkten. Medel på
spärrade bankkonton klassificeras som finansiell anläggningstillgång.
MSEK 2025 2024 Kass a o ch b an k 189 163 Summa 189 163
MSEK 2025 2024 Kundansk affningskostnad 35 24 Hy ror 2 5 Licenser 9 2 Försäkringar 0 1 Övriga förutbe talda kostnader 6 13 Sum ma 54 45
Kundfordringarnas förfallostruktur
2025 MSEK Ej förfallet Mer än 30 dagar Mer än 60 dagar M er än 90 dagar Förväntad kreditförlust (%) 3,2% 4,3% 30, 8% 97,5%Redovisat värde, brutt o 59 14 5 4 Förväntade kreditförlust er för återst ående löptid 1,9 0,6 1,4 3,9
2024 MSEK Ej förfallet Mer än 30 dagar Mer än 60 dagar M er än 90 dagar Förväntad kreditförlust (%) 0,4% 3,7% 26% 83,6%Redovisat värde, brutt o 54 14 3 5 Förväntade kreditförlust er för återst ående löptid 0, 2 0,5 0,8 3,9
96
Eniro hade per 31 december 2025 endast ett aktieslag, stamaktie av serie A. Per
den sista december 2025 uppgick det totala antalet aktier till 746 182 472 varav
18 175 356 ägs av Eniro Group AB, Det totala antalet röster per sista december
2025 uppgick till 728 007 116.
Resultat per aktie före och efter utspädning uppgår till 0,06 SEK (0,09) och beräknas
som Resultat hänförligt till moderbolagets aktieägare dividerat med genomsnittligt
antal utestående aktier, vilket år 2025 var 728 007 116 st.
REDOVISNINGSPRINCIPER
Stamaktier klassificeras som eget kapital, Innehav av egna aktier, som förvärvats
inom de av årsstämman beslutade ramarna, redovisas i koncernredovisningen som
en minskning av övrigt tillskjutet eget kapital. I moderbolaget redovisas minskningen
mot balanserad vinst eller i förekommande fall mot fond att användas enligt beslut
av bolagsstämman. Transaktionskostnader, utöver köpeskilling, i samband med
förvärv av egna aktier belastar balanserad vinst. Innehavet ingår inte i utestående
antal aktier vid beräkning av nyckeltal per aktie.
NOT 20 AKTIEKAPITAL
På årsstämman den 11 maj 2023 beslutades det att emittera högst 37 000 000 teck-
ningsoptioner av serie TO 2023 (”Teckningsoptioner 2023”), vilka i sin tur kommer att
ge rätt till teckning av nya aktier i Säljaren i enlighet med villkoren för Teckningsop-
tioner 2023 som antogs av nämnda årsstämma (för mer information om villkoren se
fliken ”Bolagsstämmor” – ”Tidigare stämmor” på www.enirogroup.com). Vid årsstäm-
man den 29 maj 2024 beslutades att förlänga tiden för deltagarnas möjlighet att
anmäla sig för deltagande, till och med den 30 september 2024.
Samtliga Teckningsoptioner 2023 tecknades av Eniro Group AB själv och har
erbjudits anställda inom Eniro-koncernen, samtliga 37 000 000 Teckningsoptio-
ner 2023 har därefter tecknats. Teckningsoptionerna 2023 värderades, i enlighet
med villkoren, av oberoende part enligt Black & Scholes värderingsmodell.
Teckning av aktier ska enligt villkoren äga rum under tiden från och med den 1 juni
2026 till och med den 30 juni 2026. Varje teckningsoption kommer att ge rätt att
teckna en aktie till en kostnad om 1.09 kr. Vid utnyttjande av samtliga 37 000 000
Teckningsoptioner och utan beaktande av eventuell omräkning av Teckningsoptio-
ner 2023, innebär Teckningsoptioner 2023 att aktiekapitalet kan öka med högst 14
800 000 kr och en maximal utspädning motsvarande cirka 5 procent.
NOT 21 TECKNINGSOPTIONER
NOT 22 SPECIFIKATION TILL KASSAFLÖDET
2025 Icke k assaflödespåverkande förändringar Övriga ej Förändrade F örvä rv/Valut akurs- kassaflödes-redovisnings- MSEK S k u l d e r (+) I B Kassaflöden avy ttringar effekter påverk ande poster principer S k u l d e r (+) U B Leasing 24 -2 4 - 1 33 - 35 Summa upplån ing 24 -24 - 1 33 - 35
2024 Icke k assaflödespåverkande förändringar Övriga ej Förändrade F örvä rv/Valut akurs- kassaflödes-redovisnings- MSEK S k u l d e r (+) I B Kassaflöden avy ttringar effekter påverk ande poster principer S k u l d e r (+) U B Leasing 43 -29 - -1 10 - 24 Summa upplån ing 43 -2 9 - -1 10 - 24
Stamaktier Prefer ensaktier Prefer ensaktier T otalt antal Registrerat Period se rie A se rie A se rie B registrer ade aktier aktiekapital MSEK Vi d året s bö rj an 2 024-01 746 182 472 - - 746 182 472 298 Vid årets slut 20 24-1 2 746 183 472 - - 746 182 472 298 Vi d året s bö rj an 2 025-01 746 182 472 - - 746 182 472 298 Vid årets slut 2025-12 746 182 472 - - 746 182 472 298
97
NOT 23 PENSIONSFÖRPLIKTELSER
De belopp som redovisas i balansräkningen har beräknats enligt följande:
2
MSEK 2025 2024 Nuvärde t av f onderade förpliktelser 7 9 V erkligt vär de på f örvaltningstillgångar -6 -7 Undersko tt (+)/ övers kott (-) i fonderade pla ner 2 Nuvärde t av o fonderade förpliktelser 23 3 25 8 Summa underskott i förmånsbestämda pensionsplaner 234 260 Effekt a v lägst a f onderingskrav/ tillgångskr av - -Summa förmånsbestämda pensionsplane r 234 260 Övriga pensionsf örpliktelser 34 36 Pensionsförpliktelser i balansräkningen 268 296
Koncernen har förmånsbestämda pensionsplaner i Sverige, Norge och Finland som
lyder under likartade regelverk. Samtliga förmånsbestämda pensionsplaner är ba-
serade på slutlig lön, som ger anställda som omfattas av pensionsplanen förmåner i
form av en garanterad nivå på pensionsutbetalningarna under livstiden.
Nivån på förmånen beror på de anställdas tjänstgöringstid och lön vid pensionerings-
tidpunkten. I de svenska planerna är pensionsutbetalningarna normalt uppräknade
enligt konsumentprisindex. Med undantag av inflationsrisken i Sverige är planerna
utsatta för i stort sett likartade risker. I Finland finns det en plan som tryggas med en
stiftelse. Stiftelsens verksamhet regleras av nationella bestämmelser och praxis. För
ofonderade planer betalar företaget ut ersättningar vid förfallotidpunkt.
Förändring i nuvärdet av förpliktelse under året
MSEK 2025 2024 Ingående balans 267 240 Poster redovisade i result aträkningen: K ostnader för tjänst göring innevar ande år 0 0 Räntekostnader 7 8 7 8 Omvär deringar redo visade i övrigt totalresult at: Vinst/förlust t ill följd av f örändrade demografiska antaganden -2 6 0 Vinst/förlust t ill följd av f örändrade finansiella antaganden -26 28 Erfarenhe tsbaserade vinster/f örluster 1 1-52 29 Amortering -5 -4 Utbetalda ersättningar -3 -4 Utgående bala ns 213 2 67
REDOVISNINGSPRINCIPER
Inom koncernen förekommer såväl avgiftsbestämda som förmånsbestämda
pensionsplaner. En avgiftsbestämd plan är en pensionsplan enligt vilken koncernen
betalar avgifter till offentligt eller privat administrerade pensionsförsäkringar och
där koncernen inte har några förpliktelser att betala ytterligare avgifter. Avgifterna
redovisas som personalkostnader när de förfaller till betalning. Förmånsbestämda
planer anger ett belopp för den pensionsförmån en anställd erhåller efter pensi-
onering, baserat på en eller ett antal faktorer såsom ålder, antal tjänsteår och lön
vid pensioneringstidpunkten. Koncernen bär risken för att de utfästa ersättningarna
utbetalas.
Den skuld som redovisas i balansräkningen avseende förmånsbestämda pen-
sionsskulder är nettot av nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen och
verkligt värde på förvaltningstillgångarna. Den förmånsbestämda pensionsför-
pliktelsen beräknas årligen av oberoende aktuarier med tillämpning av den s.k.
Projected Unit Credit Method.
Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period för förmånsbestämda
planer utgörs av ökningen av den förmånsbestämda förpliktelsen, förändringar av
ersättningarna, reduceringar och regleringar. Kostnaden redovisas som personal-
kostnader i resultaträkningen.
Nettoräntan beräknas genom att diskonteringsräntan tillämpas på förmånsbe-
stämda planer och på det verkliga värdet på förvaltningstillgångarna.
Aktuariella vinster och förluster till följd av erfarenhetsbaserade justeringar och
förändringar i aktuariella antaganden redovisas i övrigt totalresultat under den
period de uppstår.
VIKTIGA UPPSKATTNINGAR OCH BEDÖMNINGAR
Pensionsförpliktelsernas nuvärde är beroende av ett antal faktorer som fastställs
av oberoende aktuarier med hjälp av ett antal antaganden. Varje förändring i
dessa antaganden kommer att påverka pensionsförpliktelsernas redovisade värde.
Viktiga antaganden rörande pensionsförpliktelser är diskonteringsränta, förväntad
avkastning på förvaltningstillgångar, framtida löneökningar, inflation samt demo-
grafiska förhållanden. Dessa antaganden baseras på rådande marknadsvillkor
eller etablerade aktuariella förväntningar. Koncernen fastställer lämplig diskonte-
ringsränta i slutet av varje år, denna ränta används för att fastställa nuvärdet av
bedömda framtida utbetalningar för att reglera pensionsförpliktelserna. Vid fast-
ställande av lämplig diskonteringsränta i Sverige beaktar koncernen räntorna för
förstklassiga bostadsobligationer som är uttryckta i den valuta i vilken ersättning-
arna kommer att betalas, och som har löptider som motsvarar bedömningarna för
den akturaiella pensionsförpliktelsen.
Förändring i verkligt värde på förvaltningstillgångar under året
MSEK 2025 2 024 Ingående balans -7 -7 Poster redovisade i result aträkningen: Rän tei ntäk te r 0 -1 0 -1 Omvärderingar r edovisade i övrigt totalresultat: Avk astning på förvaltningstillgångar exklusive belopp som ingår i ränt eintäkter 0 0 0 0 Uttag/gottgörelse 1 1 Utgående bala ns -6 -7
98
Under 2026 förväntas koncernens amortering uppgå till omkring 5 MSEK.
KREDITFÖRSÄKRING HOS PRI PENSIONSGARANTI
Eniro har kreditförsäkringar hos PRI Pensionsgaranti (PRI) som löper fram till och med
den 31 december 2026. I samband med genomförandet av Eniro Group AB:s
företagsrekonstruktion och rekapitalisering 2020 utgavs en ny säkerhet till Kre-
ditförsäkringsbolaget PRI i form av företagsinteckning om 19 MSEK i Eniro Sverige
AB. Per den sista december 2025 uppgick totala pantsatta medel till 0 MSEK (0)
inklusive avkastning. Från och med 2016 har Eniro övergått till att betala löpande
premier för förmånsbestämda pensionsförmåner i Sverige.
Nuvärdet av förmånsbestämda förpliktelser är hänförligt till
MSEK 2025 2024 Ak t iva a ns täl l da 1 2 Anställda som lämnat planen innan pensionering 203 228 Pe rs on er s om o mfa t tas a v pl a ne n oc h so m är pensioner ade 36 37 Summa 24 0 267
Den förmånsbestämda pensionsförpliktelsen och förvaltningstillgångarnas sammansättning per land
2025 2024 MSEK Sverige Norge Finland Summa Sver ige Norge Finland Summa Nuvärdet av f örpliktelsen 211 22 7 24 0 235 23 9 267 V erkligt vär de på f örvaltningstillgångar - - -6 -6 - - -7 -7 Summa 211 22 2 234 235 23 2 260
Förvaltningstillgångarna består av följande:
2025 2024 MSEK Sverige Norge Finland Summa Sverige No rge Finland Summa Ränt epapper inklusive upplupen kupongränta - - - - - - n.a -Ak t ie r, note ra de - - - - - - n.a -Alter nativa placeringar, no terade - - - - - - n.a -Likvida medel - - - - - - n.a -Summa - - - - - - n.a -V erklig avkast ning % -7, 4 4,5
I Finland är förvaltningstillgångarna försäkringsbolagets ansvar och utgör en del av försäkringsbolagets investeringstillgångar varför en uppdelning på kategorier
inte är möjlig.
NOT 23 PENSIONSFÖRPLIKTELSER (FORTSÄTTNING)
Förändring netto i förmånsbestämda förpliktelser under året
MSEK 2025 2024 Ingående balans 260 232 Poster redovisade i result aträkningen: K ostnader för tjänst göring innevar ande år 0 0 Rän teko stn ad er/-intäk te r 7 7 Omvär deringar redo visade i övrigt totalresultat: 7 7 Avk astning på förvaltningstillgångar exklusive belopp som ingår i r äntek ostnader/-int äk ter - -Vinst/förlust t ill följd av f örändrade demografiska antaganden - -Vinst/förlust t ill följd av f örändrade finansiella antaganden -26 28 Erfarenhe tsbaserade vinster/f örluster 1 1-2 5 29 Utbetalda ersättningar -3 -3 Amortering -5 -4 Utgående bala ns 234 260
99
De viktigaste aktuariella antagandena var följande:
2025 2024 MSEK Sverige Norge Finland Sverige Norge Finland Diskont eringsränta, % 4,0 3,9 3,4 3,6 3,9 3,4 In fl at io n, % 1,7 - 1,9 1,8 - 2,0
Diskonteringsräntan för de svenska pensionerna baseras på svenska bostadsobligationer, genom att följa en lång statsobligation med en tillagd spread mel-
lan stats- och bostadsobligation. I Sverige är inflationsantagandet baserat på marknadens förväntan med referens till skillnaden mellan reala och nominella
stadsobligationer.
Genomsnittliga återstående levnadsår för en person som går i pension vid 65 års ålder
2025 2024 MSEK Sverige Norge Finland Sverige Norge Finland Pensionering vid rapportperiodens slu t Män 24, 3 21, 0 25, 4 21,9 21, 0 21,4 Kvinnor 25, 3 24, 1 29, 8 23,9 24,1 25,4 Pensionering 20 år efter rapportperiodens slut Mä n 22,8 23, 2 22,9 24, 8 23, 2 22,0 Kvinnor 24,4 26,5 2 7, 2 25, 8 26, 5 2 7, 0
Känsligheten i den förmånsbestämda förpliktelsen för ändringar i de vägda väsentliga antagandena
2025 2024 Ök nin g 0,5% Minskning 0,5% Ök nin g 0,5% Minskning 0,5% MSEK i ant agandet i ant agandet i ant agandet i ant agandet Diskont eringsränta -2 7 29 -3 0 34 Pensionsökningar (inflation och inkomstbasbelopp) 30 -2 6 34 -3 0
Löptidsanalys avseende förväntade odiskonterade betalningar för pensionsförmåner efter avslutad anställning
MSEK 2025 2024 Inom ett år 3 4 Me ll a n et t oc h t vå å r 4 4 Me ll a n t vå oc h fe m år 12 11 Me r än f em å r 531 560 Sum ma 549 579
NOT 23 PENSIONSFÖRPLIKTELSER (FORTSÄTTNING)
MSEK 2025 2024 Upplupna personalr elaterade kost nader 6 74 Upplupna pr oduk tionsk ostnader 70 14 Övriga upplupna kost nader 17 12 Summa 93 99
NOT 24 UPPLUPNA KOSTNADER
100
FINANSIELL RISKHANTERING
Enirokoncernen är genom sin verksamhet exponerad för olika typer av finansiel-
la risker som kan påverka resultat, kassaflöde och eget kapital. Dessa finansiella
risker innefattar:
• Valutarisker avseende kommersiella flöden och nettotillgångar i utländska
dotterbolag
• Kreditrisker hänförliga till finansiella och kommersiella aktiviteter
• Finansierings- och likviditetsrisk avseende koncernens kapitalbehov
• Ränterisker
• Övriga prisrisker t ex inflation
Eniros styrelse har fastställt en finanspolicy för hela koncernen som reglerar hur finansiella
risker ska hanteras och kontrolleras samt ansvar och befogenheter. Det har inte skett
några väsentliga förändringar vad gäller koncernens mål, principer eller metoder för
hanteringen av finansiella risker jämfört med föregående år. Styrelsen gör löpande en
bedömning av koncernens mål, principer och metoder för finansiell riskhantering. Ris-
kanalyser genomförs löpande i verksamheten samt att årliga utvärderingar av risk och
riskhantering genomförs tillsammans av ledning och styrelse.
VALUTARISK
Eniro är aktivt i Norden, vilket medför att företaget hanterar transaktioner i flera
valutor och därmed exponeras för valutakursfluktuationer. Denna exponering
delas upp i två huvudtyper: transaktionsexponering och omräkningsexponering.
Transaktionsexponering uppstår vid betalningar i utländska valutor och innebär
en risk för att valutakursförändringar negativt påverkar företagets lönsamhet
genom att påverka de kassaflöden som genereras i utländska valutor. Omräk-
ningsexponering å andra sidan relaterar till när de utländska dotterbolagens
finansiella rapporter omräknas till SEK för konsolidering. På grund av verksam-
heten i olika nordiska länder skapas naturliga in- och utflöden i flera valutor,
vilket leder till antingen ett nettoöverskott eller ett nettounderskott i en specifik
valuta. Dessa nettopositioners värde kan fluktuera beroende på valutakursför-
ändringar, vilket resulterar i en transaktionsexponering för Eniro.
Transaktionsexponering
Transaktionsexponering uppstår när ett bolag har kassaflöden i utländsk valuta.
Valutakursrörelser påverkar kassaflöden i utländska valutor och innebär en risk
att koncernens lönsamhet påverkas negativt. Koncernens dotterbolag verkar i
huvudsak på sina lokala marknader med intäkter och kostnader i lokal valuta,
vilket reducerar transaktionsexponeringen. Beslut om eventuell säkring av trans-
aktionsexponering genom valutaderivat fattas centralt av moderbolaget.
Koncernen har under 2024 valutakurseffekter på -1 MSEK (4) som har uppstått
av interna lån och hänför sig främst till valutorna DKK, NOK och EUR.
I nedan tabell så visas effekten i resultatet vid en rörelse av +/-5 procent utav
valutakursen per den 31 december 2024 på interna lån.
MSEK +/- 5 pro ce nt DKK +/- 2 NOK +/- 5 EUR +/- 0 Summa +/- 6
Omräkningsexponering
Förändringar i valutakurser har en inverkan på koncernens resultat via omräk-
ning av utländska dotterföretags resultat till svenska kronor. Effekter hänför sig
främst till valutorna DKK, NOK och EUR.
Nettotillgångar i utländska dotterbolag ger vid konsolidering till koncernens
rapporteringsvaluta SEK upphov till en omräkningsdifferens som påverkar kon-
cernens egna kapital. Koncernen kan säkra omräkningsexponeringen i nettotill-
gångar genom att tillgångarna finansieras med skuld i samma valuta.
KREDITRISK
Kreditrisk avser risken för förluster på grund av att koncernens kunder eller
motparter i finansiella kontrakt inte fullgör sina betalningsåtaganden. Kreditrisk
delas således upp i finansiell kreditrisk och affärsrelaterad kreditrisk.
NOT 25 FINANSIELLA RISKER OCH RISKHANTERING
Finansiell kreditrisk
Finansiell kreditrisk i form av motpartsrisker uppstår vid placering av likvida medel,
banktillgodohavanden och vid handel med derivatinstrument. Placering av över-
skottslikviditet får endast göras med motpart med hög kreditvärdighet och som
uppfyller koncernens minimumkrav på rating. Den maximala kreditrisken motsvaras
av de finansiella tillgångarnas redovisade värde i koncernbalansräkningen.
Affärsrelaterad kreditrisk
Eniros affärsrelaterade kreditrisk är främst hänförlig till kundfordringar, vilken hanteras
i respektive dotterbolag. Kundfordringarna är fördelade på ett stort antal motparter.
Av de totala kundfordringarna 2024-12-31 var 15 (16) procent på belopp lägre än
5000 SEK per kund. Koncernen har fastställda riktlinjer för att säkerställa att försäljning
sker till kunder med lämplig kreditbakgrund. Reserv för osäkra fordringar uppgick per
balansdagen 2024-12-31 till 5 (6) MSEK, Kundförluster redovisas under övriga externa
kostnader och uppgår till -7 MSEK (-7).
FINANSIERINGSRISK
Finansieringsrisk definieras som risken att det vid en given tidpunkt blir svårt och/eller
kostsamt att erhålla ny finansiering eller att refinansiera befintlig skuld. Enirokoncernen
har per balansdagen 2024-12-31 inga kort- eller långfristiga kreditfaciliteter. Enirokon-
cernen har en diskonterad pensionsskuld uppgående till 296 MSEK per 2024-12-31, se
not 22.
LIKVIDITETSRISK
Likviditetsrisk definieras som risken att koncernen vid ett visst givet tillfälle inte
har tillräckligt med likvida medel eller annan betalningsberedskap för att kunna
fullgöra sina löpande betalningsåtaganden. Moderbolaget arbetar aktivt för att
säkerställa en optimal hantering av koncernens likviditet genom att likviditeten
administreras i moderbolaget. Likvida medel därutöver ska hållas som banktill-
godohavande eller placeras i räntebärande instrument med hög likviditet.
Nedanstående tabell analyserar koncernens finansiella skulder, uppdelade efter den
tid som på balansdagen återstår fram till den avtalsenliga förfallodagen.
Avtalsenliga löptider för finansiella skulder per 31 december 2024
Övriga Pensions-Leasing-finansiella Leve ra ntö rs-MSEK skulder skulder skulder skulder Inom ett år 4 13 1 47 27 Me ll a n et t oc h t vå å r 4 - - -Me ll a n t vå oc h fe m år 11 3 - -Me r än f em å r 59 6 - - -Summa avtalsenliga kassaf löden 615 24 147 27 Redov isat vä rde 29 6 24 147 27
RÄNTERISK
Ränterisk definieras som risken att förändringar i marknadsräntor får en negativ
påverkan på koncernens resultat och kassaflöde. Eniro har inga utestående lån
hos kreditinstitut, vilket innebär att eventuella ränteökningar har en begränsad
inverkan på Eniro
101
NOT 26 TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE
Transaktioner med närstående parter görs på marknadsmässiga villkor. Infor-
mation om ersättning till styrelse och ledning framgår i not 10. Utöver detta har
följande transaktioner skett.
Azerion innehar 26,10 % av rösterna i Eniro Group AB och betraktas därmed som
närstående. Azerion har fakturerat Eniro 6 MSEK för molnbaserad infrastruktur. Från 1
januari 2025 har Eniro outsourcat försäljningen av våra programmatiska produkter till
Azerion och fakturerat 6 MSEK.
NOT 29 HÄNDELSER EFTER RAPPORTPERIODEN
Den 4 februari 2026 förvärvade Eniro 100 procent av aktierna i Mainostoimisto SST
Oy, en framstående finsk digital marknadsföringsbyrå, för en preliminär kontant
köpeskilling om 22 MSEK.
Förvärvet har inte påverkat de finansiella effekterna för 2025. Resultat och till-
gångar samt skulder för det förvärvade företaget kommer att konsolideras från
och med den 4 februari 2026.
Den 10 februari 2026 lämnade Eniro ett pressmeddelande om att bolaget träffat
ett förlikningsavtal med Kapatens. Den 18 februari 2026 meddelade Högsta dom-
stolen att underrätternas domar undanröjts och att målet avskrivits.
Effekter av förvärvet av Mainostoimisto SST Oy
Det förvärvade bolagets nettotillgångar som är intagna i den preliminära för-
värvsanalysen är följande:
K oncernen, MSEK V erkligt v ärde Immateriella t illgångar: Kundr elationer 10 Kundf ordringar och övriga rörelsef ordringar 5 Likvida medel 8 Uppskjuten skatteskuld -3 Lev erant örsskulder och ö vriga r örelseskulder -4 Netto identifierbara tillgångar och skulder 16 Goodwill 6 Förvärvade nettotillgångar 22
K oncernen, MSEK V erkligt v ärde T otal köpeskilling 22 K ontant erlagd köpeskilling på t illträdesdage n 12
Allokering av övervärde i den preliminära förvärvsanalysen
Det övervärde om 22 MSEK som identifierats vid förvärvet har allokerats med 10
MSEK på kundrelationer och resterande 6 MSEK på goodwill. Goodwill är främst
hänförligt till framtida synergieffekter i form av samlad personalstyrka och nya
kundkontrakt.
Köpeskilling
Den preliminära köpeskillingen uppgår till 22 MSEK och erläggs i tre delbetalning-
ar. Vid tillträdesdagen betalades 12 MSEK kontant. Resterande belopp ska betalas
i två ytterligare delbetalningar inom ett år från förvärvsdatumet. Det finns ingen
tilläggsköpeskilling kopplad till förvärvet, utan de senare betalningarna utgör
uppskjutna delar av den fasta köpeskillingen.
Förvärvsrelaterade utgifter
Förvärvsrelaterade utgifter uppgår till ca 1,7 MSEK. Förvärvskostnaderna kommer
att ingå bland övriga rörelsekostnader i resultaträkningen samt i kassaflödet
från den löpande verksamheten för räkenskapsåret 2026.
NOT 28 STÄLLDA SÄKERHETER
MSEK 2025 2024 Ställda säk erheter Av seende hyresavtal 3 11 Av seende avsättningar f ör pensioner och liknande förpliktelser 4 4 Föret agsinteckningar, PRI skulder 19 19 Summa ställda säkerheter 26 34
Eniro har en kreditförsäkring hos PRI Pensionsgaranti (PRI) som löper fram till och med
den 31 december 2026. I samband med genomförandet av Eniro AB:s företagsrekon-
struktion och rekapitalisering 2020 utgavs en ny säkerhet till Kreditförsäkringsbolaget
PRI i form av företagsinteckning om 19 MSEK i Eniro Sverige AB.
Pantsatta medel inklusive avkastning redovisas som Övriga långfristiga ränte-
bärande fordringar.
Koncernen har bedömt att det inte föreligger några eventualförpliktelser eller
eventualtillgångar under 2026 eller 2025. För moderbolagets förpliktelser avse-
ende dotterbolag, se moderbolagets not 12.
NOT 27
EVENTUALFÖRPLIKTELSER
OCH EVENTUALTILLGÅNGAR
102
Moderbolagets resultaträkning
MSEK Not 2025 2024
Nettoomsättning 2 15 14
Övriga externa kostnader 3 -30 -17
Personalkostnader 4 -16 -11
Övriga rörelsekostnader 0 0
Avskrivningar och nedskrivningar av
- Materiella anläggningstillgångar 0 0
Rörelseresultat -32 -14
Finansiella intäkter 6 9 142
Finansiella kostnader 6 -2 0
Resultat efter finansiella poster 4 128
Koncernbidrag 29 -
Resultat före skatt 4 128
Redovisad skatt 7 - -
Årets resultat 4 128
Moderbolagets rapport över totalresultat
MSEK Not 2025 2024
Årets resultat 4 128
Övrigt totalresultat - -
Årets totalresultat 4 128
103
Moderbolagets balansräkning
MSEK Not 2025-12-31 2024-12-31
TILLGÅNGAR
Anläggningstillgångar
Övriga materiella anläggningstillgångar 0 0
Aktier i dotterföretag 5 323 323
Övriga räntebärande fordringar 8 22 25
Summa anläggningstillgångar 345 348
Omsättningstillgångar
Fordringar hos koncernföretag 470 161
Övriga kortfristiga fordringar 1 2
Likvida medel 9 153 4
Summa omsättningstillgångar 624 167
SUMMA TILLGÅNGAR 970 515
EGET KAPITAL OCH SKULDER
Eget kapital
Bundet eget kapital
Aktiekapital 298 298
Fritt eget kapital
Balanserat resultat 180 52
Årets resultat 4 128
Summa eget kapital 483 479
Långfristiga skulder
Pensionsförpliktelser 10 30 32
Summa långfristiga skulder 30 32
Kortfristiga skulder
Skulder till koncernföretag 450 -
Leverantörsskulder 1 1
Aktuella skatteskulder 0 0
Upplupna kostnader 11 5 3
Övriga kortfristiga skulder 1 0
Summa kortfristiga skulder 457 4
SUMMA EGET KAPITAL OCH SKULDER 970 515
104
Moderbolagets kassaflödesanalys
MSEK Not 2025-12-31 2024-12-31
Den löpande verksamheten
Rörelseresultat -32 -14
Ej kassaflödespåverkande poster -2 0
Finansiella poster, netto 7 0
Betald inkomstskatt - -
Kassaflöde före förändringar i rörelsekapital -27 -14
Kassaflöde från förändringar i rörelsekapital
Minskning/ökning av kortfristiga fordringar -420 -2
Minskning/ökning av kortfristiga skulder 453 -2
Kassaflöde från den löpande verksamheten 6 -17
Investeringsverksamheten
Förvärv av materiella anläggningstillgångar - 0
Årets lämnade lån till koncernföretag -308 -17
Årets upptagna lån från koncernföretag 449 53
Kassaflöde från investeringsverksamheten 141 36
Finansieringsverksamheten
Utdelning till aktieägare - -29
Återköp av egna aktier - -
Premier för teckningsoptioner - 0
Kassaflöde från finansieringsverksamheten 141 -29
Årets kassaflöde 150 -11
Likvida medel vid årets början 4 14
Årets kassaflöde 150 -11
Likvida medel vid årets slut 9 153 4
Moderbolagets förändringar i eget kapital
MSEK Not Aktiekapital Överkursfond
Balanserat
resultat
Summa eget
kapital
Ingående balans 1 januari 2024 298 0 81 379
Årets totalresultat - - 128 128
Utdelning till moderbolagets aktieägare - - -29 -29
Utgående balans 31 december 2024 298 0 180 479
Ingående balans 1 januari 2025 298 0 180 479
Årets totalresultat - - 4 4
Utdelning till moderbolagets aktieägare - - - -
Utgående balans 31 december 2025 298 0 184 483
1) Ökningen i aktiekapitalet avser nyemission av stamaktier av serie A, registrerat 7 februari 2023.
105
Moderbolagets noter
Årsredovisningen i juridisk person upprättas enligt Årsredovisningslagen (ÅRL)
och Rådet för finansiell rapporterings rekommendation RFR 2 Redovisning för
juridiska personer. Rådet för hållbarhets- och finansiell rapportering har i RFR
2 uttalat att juridiska personer vars värdepapper är börsnoterade ska tillämpa
de IFRS/IAS- och IFRIC/SIC-tolkningar som tillämpas i koncernredovisningen så
långt detta är möjligt inom ramen för Årsredovisningslagen och med hänsyn
till sambandet mellan redovisning och beskattning. Rekommendationen anger
vilka undantag och tillägg som ska göras jämfört med IFRS. För moderbolaget
Eniro Group AB tillämpas med stöd av RFR 2.2 följande avvikelser från IFRS/IAS:
IAS 1 tillämpas ej beträffande uppställning av balans- och resultaträkningarna,
som istället ställs upp enligt ÅRL.
IAS 12 tillämpas ej beträffande obeskattade reserver, som redovisas som brut-
tobelopp i balansräkningen. Förändringar i obeskattade reserver redovisas i
resultaträkningen.
IFRS 16 Leasingavtal tillämpas ej. I moderbolaget redovisas samtliga leasingkon-
trakt avseende tillgångar eller hyra av fastigheter som operationella leasingav-
tal. Leasingavgifterna kostnadsförs linjärt över leasingperioden.
IAS 19 Ersättningar till anställda tillämpas ej beträffande redovisning av
pensions förpliktelser och pensionskostnader. Dessa redovisas istället enligt FAR:s
rekommendation 4 ”Redovisning av pensionsskuld och pensionskostnad”. Mo-
derbolaget har utfäst förmånsbestämda pensioner till anställda. Moderbolagets
förpliktelser att i framtiden utbetala pension har härvid ett nuvärde, bestämt för
varje anställd av bland annat pensionsnivån, åldern och i vilken grad full pen-
sion blivit intjänad. Detta nuvärde har beräknats enligt aktuariella grunder, och
utgår från de löne- och pensionsnivåer som råder vid balansdagen. Pensions-
åtagandena redovisas som en avsättning i balansräkningen. Räntedelen i årets
pensionskostnad redovisas bland finansiella kostnader. Övriga pensionskostna-
der belastar rörelseresultatet.
Moderbolagets nettoomsättning uppgick till 13 MSEK (15) och 13 MSEK (15) avser
ersättning för koncerninterna tjänster som värderats till marknadsvärde.
NOT 2 MODERBOLAGETS INTÄKTER
MSEK 2025 2024
Grant Thornton
- Revisionsuppdrag 0 0,8
Summa 0 0,8
PwC
-Revisionsuppdrag 1,4 2,1
Summa 1,4 2,1
Totalt 1,4 2,9
NOT 3 ARVODEN TILL REVISORER
NOT 1
MODERBOLAGETS
REDOVISNINGSPRINCIPER
MSEK 2025 2024
Löner och andra ersättningar 11 7
Pensionskostnader 2 2
Sociala avgifter 3 2
Summa 16 11
NOT 4 LÖNER OCH ERSÄTTNINGAR
106
Aktier och andelar ägda direkt och indirekt av moderbolaget
Organisations-Redov isat vä rde Redov isat vä rde Namn nummer Säte Antal aktier Kapitalandel %2025-12-31, MSEK 20 24-1 2-31, M S EK Eniro T reasury AB 55668 8-5637 Stockholm 1 000 100 323 323 Gu le S id e r AS 9 63 8 15 75 1 Oslo 59 302 4 57 10 0 Eni ro N org e AS 88 3 878 752 Oslo 100 100 Eni ro S ve ri ge A B 5564 45-1846 Stockholm 500 000 100 Eniro Brands AB 556580-8515 Stockholm 1 000 100 Kra k AS 1893698 4 K öpenhamn 26 000 10 0 Dynava Oy 01001 30-4 Esboo 22 0 000 100 Dynava Customer Ser vice (Cyprus) L TD 454530 Paphops 1000 100 Dynava AB 556 433-7417 Lund 3 000 100 Sa mre s Ee sti A S 11055561 Ta r t u 1 100 Sa mre s Se n eg al S UAR L 0043371782A2 Dakar 1 100 Samres South East SRL 10076 000039 Chisinau 1 100 0100100 Solutions Oy 3321 857-5 T ammerfors 1 000 100 Medialuotsi Oy 2 4 8 3 8 6 3 -7 Helsingfors 72 7 71 7 100 Qwamplify Nordics Oy 1 93 3 22 0-4 Es bo 15 1 26 100 Qwamplify Nordics AB 55690 5-2094 Stockholm 50 0 100 Qwamplify Nordics AS 923 60 0 94 9 Oslo 1 000 100 Summa 323 32 3
MSEK 2025 2024
FINANSIELLA INTÄKTER
Utdelning från dotterföretag 0 140
Interna ränteintäkter 8 2
Externa ränteintäkter 1 0
Summa 9 142
FINANSIELLA KOSTNADER
Externa ränktekostnader 2 0
Summa 0 0
Finansnetto 7 142
AVVECKLADE KONCERNFÖRETAG UNDER 2025
1880 Nummeropplysning AS har avvecklats under 2025.
FUSIONERADE KONCERNFÖRETAG UNDER 2025
Inga koncernföretag har fusionerats under 2025.
Förändringar under året
MSEK
Aktier i dotterföretag per 2024-12-31 323
Årets förändring
Aktier i dotterföretag per 2025-12-31 323
Följande komponenter ingår i skattekostnaderna:
MSEK 2025 2024
Aktuell skattekostnad på årets resultat - -
Summa inkomstskatt 0 0
Uppskjuten skatt
Summa uppskjuten skatt - -
Redovisad skatt 0 0
Samband mellan årets skattekostnad och skattekostnad enligt gällande
svensk skattesats
MSEK 2025 2024
Redovisat resultat före skatt 4 128
Skatt enligt svensk skattesats 20,6% -1 -26
Skatteeffekt av
Ej avdragsgilla kostnader 0 0
Ej skattepliktiga intäkter 0 29
Förluster för vilka uppskjuten skatt ej bokförs 1 -3
Redovisad skatt 0 0
NOT 7 SKATT
NOT 5 AKTIER OCH ANDELAR I KONCERNFÖRETAG
NOT 6 FINANSIELLA INTÄKTER OCH KOSTNADER
107
MSEK 2025 2024
Banktillgodohavanden 153 4
Summa 153 4
NOT 9 LIKVIDA MEDEL
MSEK 2025 2024
Räntebärande fordringar, spärrade
bankmedel 0 0
Räntebärande fordringar, pensionsförpliktelser 22 25
Summa 22 25
NOT 8
ÖVRIGA RÄNTEBÄRANDE
FORDRINGAR
Moderbolagets pensionsskuld avser kapitalvärdet av pensionsförpliktelser enligt
svenska regler, FARs rekommendation 4.
De belopp som redovisas i balansräkningen har beräknats
enligt följande:
MSEK 2025 2024
Övriga pensionsförpliktelser 30 32
Skuld i balansräkningen redovisad som
pensionsförpliktelser 30 32
Totala pensionskostnader
MSEK 2025 2024
Kostnader för avgiftsbestämda planer -2 -1
Kostnader för särskild löneskatt och
avkastningsskatt 0 -1
Kostnad redovisad i resultaträkningen -2 -2
KREDITFÖRSÄKRING HOS PRI PENSIONSGARANTI
Eniro har en kreditförsäkring hos PRI Pensionsgaranti (PRI) som löper fram till och
med den 31 december 2026. Se motvarande avsnitt i koncernen Not 23.
NOT 10 PENSIONSFÖRPLIKTELSER
NOT 12 EVENTUALFÖRPLIKTELSER
MSEK 2025 2024
Eventualförpliktelser
Borgen och eventualförpliktelser avseende
dotterbolag, PRI skulder 210 235
Borgen och eventualförpliktelser avseende
dotterbolag, erläggande av köpeskilling för
aktierna i Medialuotsi Oy 0 36
Summa eventualförpliktelser 210 271
Eventualtillgångar - -
Summa eventualtillgångar - -
NOT 11 UPPLUPNA KOSTNADER
MSEK 2025 2024
Upplupna personalrelaterade kostnader 4 1
Övriga upplupna kostnader 1 1
Summa 5 3
NOT 13 STÄLLDA SÄKERHETER
MSEK 2025 2024
Ställda säkerheter
Avseende pensionsförpliktelser,
Spärrade bankmedel 0 0
Summa ställda säkerheter 0 0
108
Styrelsens försäkran
Styrelsen och VD försäkrar att årsredovisningen har upprättats i enlighet med god redovis-
ningssed och ger en rättvisande bild av företagets ställning och resultat samt att förvaltnings-
berättelsen ger en rättvisande översikt över utvecklingen av företagets verksamhet, ställning
och resultat och beskriver väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som företaget står inför. Det
försäkras vidare att koncernredovisningen har upprättats i enlighet med de internationella redo-
visningsstandarder som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/202 av
den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder och ger en rättvisande
bild av koncernens ställning och resultat samt beskriver väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer
som de företag som ingår i koncernen står inför.
Årsredovisningen, inklusive hållbarhetsrapporten,
godkändes av styrelsen och daterades den 13 april 2026.
Stockholm den 13 april 2026
Eniro Group AB (publ)
Fredric Forsman
Styrelseordförande
Mats Gabrielsson
Styrelseledamot
Fredrik Crafoord
Styrelseledamot
Mia Batljan
Styrelseledamot
Joost Merks
Styrelseledamot
Trond Dale
Styrelseledamot
Mattias Magnusson
Arbetstagarrepresentant
Hosni Teque-Omeirat
Verkställande direktör och koncernchef
Vår revisionsberättelse har avgivits den 14 april 2026
Öhrlings PricewaterhouseCoopers AB
Henrik Boman
Auktoriserad revisor
109
RAPPORT OM ÅRSREDOVISNINGEN OCH
KONCERNREDOVISNINGEN
Uttalanden
Vi har utfört en revision av årsredovisningen och koncernredovisningen
för Eniro Group AB, org.nr 556588–0936 för år 2025 med undantag för
hållbarhetsrapporten och bolagsstyrningsrapporten på sidorna 21–74
respektive 75–79. Bolagets årsredovisning och koncernredovisning
ingår på sidorna 17–108 i detta dokument.
Enligt vår uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet
med årsredovisningslagen och ger en i alla väsentliga avseenden
rättvisande bild av moderbolagets finansiella ställning per den 31
december 2025 och av dess finansiella resultat och kassaflöde för
året enligt årsredovisningslagen. Koncernredovisningen har upprät-
tats i enlighet med årsredovisningslagen och ger en i alla väsentliga
avseenden rättvisande bild av koncernens finansiella ställning per
den 31 december 2025 och av dess finansiella resultat och kassaflö-
de för året enligt IFRS Redovisningsstandarder, som de antagits av
EU, och årsredovisningslagen. Våra uttalanden omfattar inte håll-
barhetsrapporten och bolagsstyrningsrapporten på sidorna 21–74
respektive 75–79. Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredo-
visningens och koncernredovisningens övriga delar.
Vi tillstyrker därför att bolagsstämman fastställer resultaträkningen
och balansräkningen för moderbolaget och koncernen.
Våra uttalanden i denna rapport om årsredovisningen och koncernre-
dovisningen är förenliga med innehållet i den kompletterande rapport
som har överlämnats till moderbolagets styrelse i enlighet med revisors-
förordningens (537/2014/EU) artikel 11.
Grund för uttalanden
Vi har utfört revisionen enligt International Standards on Audi-
ting (ISA) och god revisionssed i Sverige. Vårt ansvar enligt dessa
standarder beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är
oberoende i förhållande till moderbolaget och koncernen enligt god
revisorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar
enligt dessa krav. Detta innefattar att, baserat på vår bästa kunskap
och övertygelse, inga förbjudna tjänster som avses i revisorsförord-
ningens (537/2014/EU) artikel 5.1 har tillhandahållits det granskade
bolaget eller, i förekommande fall, dess moderföretag eller dess
kontrollerade företag inom EU.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och än-
damålsenliga som grund för våra uttalanden.
Revisionsberättelse
Till bolagsstämman i Eniro Group AB (publ.)
Org.nr. 556588-0936
VÅR REVISIONSANSATS
Revisionens inriktning och omfattning
Vi utformade vår revision genom att fastställa väsentlighetsnivå och
bedöma risken för väsentliga felaktigheter i de finansiella rappor-
terna. Vi beaktade särskilt de områden där verkställande direktören
och styrelsen gjort subjektiva bedömningar, till exempel viktiga
redovisningsmässiga uppskattningar som har gjorts med utgångs-
punkt från antaganden och prognoser om framtida händelser, vilka
till sin natur är osäkra. Liksom vid alla revisioner har vi också beaktat
risken för att styrelsen och verkställande direktören åsidosätter den
interna kontrollen, och bland annat övervägt om det finns belägg
för systematiska avvikelser som givit upphov till risk för väsentliga
felaktigheter till följd av oegentligheter.
Vi anpassade vår revision för att utföra en ändamålsenlig gransk-
ning i syfte att kunna uttala oss om de finansiella rapporterna som
helhet, med hänsyn tagen till bolagets och koncernens struktur,
redovisningsprocesser och kontroller samt den bransch i vilken
koncernen verkar.
Väsentlighet
Revisionens omfattning och inriktning påverkades av vår bedömning
av väsentlighet. En revision utformas för att uppnå en rimlig grad av
säkerhet om huruvida de finansiella rapporterna innehåller några
väsentliga felaktigheter. Felaktigheter kan uppstå till följd av oegent-
ligheter eller misstag. De betraktas som väsentliga om enskilt eller
tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut
som användarna fattar med grund i de finansiella rapporterna.
Baserat på professionellt omdöme fastställde vi vissa kvantitativa
väsentlighetstal, däribland för den finansiella rapportering som
helhet. Med hjälp av dessa och kvalitativa överväganden fastställde
vi revisionens inriktning och omfattning och våra granskningsåtgär-
ders karaktär, tidpunkt och omfattning, samt att bedöma effekten av
enskilda och sammantagna felaktigheter på de finansiella rappor-
terna som helhet.
110
Särskilt betydelsefulla områden
Särskilt betydelsefulla områden för revisionen är de områden som
enligt vår professionella bedömning var de mest betydelsefulla för
revisionen av årsredovisningen och koncernredovisningen för den
aktuella perioden. Dessa områden behandlades inom ramen för
revisionen av, och i vårt ställningstagande till, årsredovisningen och
koncernredovisningen som helhet, men vi gör inga separata uttalanden
om dessa områden.
Särskilt betydelsefullt område Hur vår revision beaktade det särskilt betydelsefulla området
Intäktsredovisning
Eniros intäkter är hänförliga till en stor mängd
transaktioner och uppgår totalt för koncernen till 955 Mkr. Intäkterna
utgörs främst av abonnemangsintäkter samt övriga tjänsteintäkter.
Abonnemangstjänster erhåller kunden löpande under avtalstiden och
intäkter från dessa tjänster redovisas linjärt över kontraktsperioden i
takt med att de levereras till kunden. Övriga tjänsteintäkter intäktsre-
dovisas i den period då tjänsterna levereras och tillhörande presta-
tionsåtaganden i allt väsentligt är uppfyllda. För ytterligare information
avseende koncernens redovisningsprinciper hänvisas till not 3 (intäkter
från avtal med kunder), koncernens redovisningsprinciper på sid 88 i
årsredovisningen.
De mest väsentliga granskningsmomenten sammanfattas nedan;
• Vi har utvärderat företagets redovisningsprinciper för intäktsredo-
visning och utvärderat bolagets processer och interna kontroll asso-
cierade med intäktsredovisningen. Detta inkluderar även generella
IT-kontroller av de IT-systemen som används, vilka vi har granskat
med hjälp av våra specialister för granskning av IT-system.
• Vi har med dataanalyser granskat redovisade intäkter under rä-
kenskapsåret genom avstämning av transaktioner mellan bolagets
försystem mot bolagets redovisning och även mot inbetalningsfiler
från banken.
• Vi har stickprovsvis kontrollerat om ingående parametrar i bolagets
försystem och redovisningssystem överensstämmer med tecknade
kundavtal.
• Vi har stickprovsvis testat intäkter och gjort betalningsuppföljning
för att bedöma dess existens och om Eniro periodiserar intäkterna i
enlighet med villkoren i kontrakten.
• Vi har granskat om intäktsredovisningen är i överensstämmelse med
reglerna i IFRS och om lämnade upplysningar i årsredovisningen.
Värdering av immateriella anläggningstillgångar
Vi har bedömt värderingen av immateriella tillgångar i koncernen som
ett särskilt betydelsefullt område då balansposterna uppgår till väsentliga
belopp och värderingen är beroende av ledningens bedömningar av
verksamheternas framtida utveckling. Immateriella anläggningstill-
gångar utgör 530 miljoner kronor i koncernens balansräkning varav
478 miljoner kronor utgörs av goodwill. I enlighet med IAS 36 prövar
koncernen minst årligen om det förekommer ett nedskrivningsbehov
av redovisad goodwill. Denna prövning görs genom att verksamhetens
återvinningsvärde beräknas och jämförs med det redovisade värdet
på verksamheten. För närmare information se redovisningsprinciper på
sid 90 samt viktiga uppskattningar och bedömningar i not 7 för koncernen
(Immateriella anläggningstillgångar).
De mest väsentliga granskningsmomenten sammanfattas nedan;
• Vi har med stöd av PwC:s interna värderingsexperter utvärderat
ledningens process för nedskrivningsprövning samt den värde-
ringsmodell som använts samt de väsentliga antaganden som
företagsledningen gjort vid nedskrivningsprövningen inklusive
diskonteringsräntan.
• Vi har utvärderat rimligheten i de budgetar och prognoser och
övriga antaganden som företagsledningen tagit fram och som
godkänts av styrelsen
• Vi har utvärderat ledningens prognosförmåga genom att jämföra
tidigare prognoser mot faktiskt utfall
• Vi har granskat om de tillämpade redovisningsprinciperna är i
överensstämmelse med årsredovisningslagen och IFRS samt om
upplysningar har lämnats i års- och koncernredovisningen i enlighet
med IAS 36.
Värdering av aktier i dotterföretag
Vi har också bedömt värderingen av aktier i dotterföretag i moderbo-
laget som ett särskilt betydelsefullt område då balansposten uppgår
till väsentliga belopp och värderingen är beroende av ledningens
bedömningar av dotterföretagens framtida utveckling. Aktier i dotter-
företag är upptagna till 323 miljoner i moderbolagets balansräkning.
Ledningen prövar även årligen om det förekommer indikationer på
nedskrivningsbehov av redovisat värde på aktier i dotterföretag. Denna
prövning görs genom att dotterbolagens beräknade återvinningsvärde
beräknas och jämförs med moderbolagets redovisade värde på aktier
i dotterföretag. För närmare information se redovisningsprinciper på sid
106 samt viktiga uppskattningar och bedömningar i not 5 för moderbo-
laget (aktier och andelar i koncernföretag).
De mest väsentliga granskningsmomenten sammanfattas nedan;
• Vi har med stöd av PwC:s interna värderingsexperter utvärderat
ledningens process för nedskrivningsprövning samt den värde-
ringsmodell som använts samt de väsentliga antaganden som
företagsledningen gjort vid nedskrivningsprövningen inklusive
diskonteringsräntan.
• Vi har utvärderat rimligheten i de budgetar och prognoser och
övriga antaganden som företagsledningen tagit fram och som
godkänts av styrelsen
• Vi har utvärderat ledningens prognosförmåga genom att jämföra
tidigare prognoser mot faktiskt utfall
• Vi har granskat om de tillämpade redovisningsprinciperna är i
överensstämmelse med årsredovisningslagen och IFRS samt om
upplysningar har lämnats i års- och koncernredovisningen i enlighet
med IAS 36.
111
Annan information än årsredovisningen och
koncernredovisningen
Detta dokument innehåller även annan information än årsredo-
visningen och koncernredovisningen och återfinns på sidorna 1–16,
21–74 och 113–118. Den andra informationen består även av ersätt-
ningsrapporten som vi inhämtade före datumet för denna revisions-
berättelse. Det är styrelsen och verkställande direktören som har
ansvaret för denna andra information.
Vårt uttalande avseende årsredovisningen och koncernredovisningen
omfattar inte denna information och vi gör inget uttalande med
bestyrkande avseende denna andra information.
I samband med vår revision av årsredovisningen och koncernredo-
visningen är det vårt ansvar att läsa den information som identifie-
ras ovan och överväga om informationen i väsentlig utsträckning
är oförenlig med årsredovisningen och koncernredovisningen. Vid
denna genomgång beaktar vi även den kunskap vi i övrigt inhämtat
under revisionen samt bedömer om informationen i övrigt verkar
innehålla väsentliga felaktigheter.
Om vi, baserat på det arbete som har utförts avseende denna infor-
mation, drar slutsatsen att den andra informationen innehåller en
väsentlig felaktighet, är vi skyldiga att rapportera detta. Vi har inget
att rapportera i det avseendet.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för
att årsredovisningen och koncernredovisningen upprättas och att
de ger en rättvisande bild enligt årsredovisningslagen och, vad gäl-
ler koncernredovisningen, enligt IFRS Redovisningsstandarder som
de antagits av EU. Styrelsen och verkställande direktören ansvarar
även för den interna kontroll som de bedömer är nödvändig för
att upprätta en årsredovisning och koncernredovisning som inte
innehåller några väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på
oegentligheter eller misstag.
Vid upprättandet av årsredovisningen och koncernredovisningen
ansvarar styrelsen och verkställande direktören för bedömningen
av bolagets och koncernens förmåga att fortsätta verksamheten.
De upplyser, när så är tillämpligt, om förhållanden som kan påverka
förmågan att fortsätta verksamheten och att använda antagandet
om fortsatt drift. Antagandet om fortsatt drift tillämpas dock inte om
styrelsen och verkställande direktören avser att likvidera bolaget,
upphöra med verksamheten eller inte har något realistiskt alternativ
till att göra något av detta.
Revisorns ansvar
Våra mål är att uppnå en rimlig grad av säkerhet om huruvida års-
redovisningen och koncernredovisningen som helhet inte innehåller
några väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter
eller misstag, och att lämna en revisionsberättelse som innehåller våra
uttalanden. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men är ingen
garanti för att en revision som utförs enligt ISA och god revisionssed
i Sverige alltid kommer att upptäcka en väsentlig felaktighet om en
sådan finns. Felaktigheter kan uppstå på grund av oegentligheter eller
misstag och anses vara väsentliga om de enskilt eller tillsammans
rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare
fattar med grund i årsredovisningen och koncernredovisningen.
En ytterligare beskrivning av vårt ansvar för revisionen av årsredo-
visningen och koncernredovisningen finns på Revisorsinspektionens
webbplats: www.revisorsinspektionen.se/revisornsansvar. Denna be-
skrivning är en del av revisionsberättelsen.
RAPPORT OM ANDRA KRAV ENLIGT
LAGAR OCH ANDRA FÖRFATTNINGAR
REVISORNS GRANSKNING AV FÖRVALTNING OCH
FÖRSLAG TILL DISPOSITION AV BOLAGETS VINST
ELLER FÖRLUST
Uttalanden
Utöver vår revision av årsredovisningen och koncernredovisningen
har vi även utfört en revision av styrelsens och verkställande direktörens
förvaltning för Eniro Group AB för år 2025 samt av förslaget till disposi-
tioner beträffande bolagets vinst eller förlust.
Vi tillstyrker att bolagsstämman disponerar vinsten enligt förslaget i
förvaltningsberättelsen och beviljar styrelsens ledamöter och verk-
ställande direktören ansvarsfrihet för räkenskapsåret.
Grund för uttalanden
Vi har utfört revisionen enligt god revisionssed i Sverige. Vårt ansvar
enligt denna beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är
oberoende i förhållande till moderbolaget och koncernen enligt god
revisorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar
enligt dessa krav.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och än-
damålsenliga som grund för våra uttalanden.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen som har ansvaret för förslaget till dispositioner
beträffande bolagets vinst eller förlust. Vid förslag till utdelning
innefattar detta bland annat en bedömning av om utdelningen
är försvarlig med hänsyn till de krav som bolagets och koncer-
nens verksamhetsart, omfattning och risker ställer på storleken av
moderbolagets och koncernens egna kapital, konsolideringsbehov,
likviditet och ställning i övrigt.
Styrelsen ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av
bolagets angelägenheter. Detta innefattar bland annat att fortlö-
pande bedöma bolagets och koncernens ekonomiska situation, och
att tillse att bolagets organisation är utformad så att bokföringen,
medelsförvaltningen och bolagets ekonomiska angelägenhet-
er i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Den verkställande
direktören ska sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens
riktlinjer och anvisningar och bland annat vidta de åtgärder som är
nödvändiga för att bolagets bokföring ska fullgöras i överensstäm-
melse med lag och för att medelsförvaltningen ska skötas på ett
betryggande sätt.
Revisorns ansvar
Vårt mål beträffande revisionen av förvaltningen, och därmed vårt
uttalande om ansvarsfrihet, är att inhämta revisionsbevis för att
med en rimlig grad av säkerhet kunna bedöma om någon styrelse-
ledamot eller verkställande direktören i något väsentligt avseende:
• företagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till någon försummelse
som kan föranleda ersättningsskyldighet mot bolaget, eller
• på något annat sätt handlat i strid med aktiebolagslagen, års-
redovisningslagen eller bolagsordningen.
Vårt mål beträffande revisionen av förslaget till dispositioner av
bolagets vinst eller förlust, och därmed vårt uttalande om detta, är att
med rimlig grad av säkerhet bedöma om förslaget är förenligt med
aktiebolagslagen.
Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men ingen garanti för att
en revision som utförs enligt god revisionssed i Sverige alltid kommer
att upptäcka åtgärder eller försummelser som kan föranleda ersätt-
ningsskyldighet mot bolaget, eller att ett förslag till dispositioner av
bolagets vinst eller förlust inte är förenligt med aktiebolagslagen.
En ytterligare beskrivning av vårt ansvar för revisionen av
112
förvaltningen finns på Revisorsinspektionens webbplats: www.revi-
sorsinspektionen.se/revisornsansvar. Denna beskrivning är en del av
revisionsberättelsen.
REVISORNS GRANSKNING AV ESEF-RAPPORTEN
Uttalande
Utöver vår revision av årsredovisningen och koncernredovisningen
har vi även utfört en granskning av att styrelsen och verkställande
direktören har upprättat årsredovisningen och koncernredovis-
ningen i ett format som möjliggör enhetlig elektronisk rapportering
(Esef-rapporten) enligt 16 kap. 4 a § lagen (2007:528) om värde-
pappersmarknaden för Eniro Group AB för år 2025.
Vår granskning och vårt uttalande avser endast det lagstadgade kravet.
Enligt vår uppfattning har Esef-rapporten upprättats i ett format som i
allt väsentligt möjliggör enhetlig elektronisk rapportering.
Grund för uttalandet
Vi har utfört granskningen enligt FAR:s rekommendation RevR 18
Revisorns granskning av Esef-rapporten. Vårt ansvar enligt denna
rekommendation beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är
oberoende i förhållande till Eniro Group AB enligt god revisorssed i Sve-
rige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar enligt dessa krav.
Vi anser att de bevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsen-
liga som grund för vårt uttalande.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för
att Esef-rapporten har upprättats i enlighet med 16 kap. 4 a § lagen
(2007:528) om värdepappersmarknaden, och för att det finns en
sådan intern kontroll som styrelsen och verkställande direktören
bedömer nödvändig för att upprätta Esef-rapporten utan väsentliga
felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller misstag.
Revisorns ansvar
Vår uppgift är att uttala oss med rimlig säkerhet om Esef-rapporten i
allt väsentligt är upprättad i ett format som uppfyller kraven i 16 kap.
4 a § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, på grundval av
vår granskning.
RevR 18 kräver att vi planerar och genomför våra granskningsåtgär-
der för att uppnå rimlig säkerhet att Esef-rapporten är upprättad i
ett format som uppfyller dessa krav.
Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men är ingen garanti
för att en granskning som utförs enligt RevR 18 och god revisionssed
i Sverige alltid kommer att upptäcka en väsentlig felaktighet om en
sådan finns. Felaktigheter kan uppstå på grund av oegentligheter
eller misstag och anses vara väsentliga om de enskilt eller tillsam-
mans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som
användare fattar med grund i Esef-rapporten.
Revisionsföretaget tillämpar International Standard on Quality Ma-
nagement 1, som kräver att företaget utformar, implementerar och
hanterar ett system för kvalitetsstyrning inklusive riktlinjer eller rutiner
avseende efterlevnad av yrkesetiska krav, standarder för yrkesutöv-
ningen och tillämpliga krav i lagar och andra författningar.
Granskningen innefattar att genom olika åtgärder inhämta bevis
om att Esef-rapporten har upprättats i ett format som möjliggör
enhetlig elektronisk rapportering av årsredovisningen och koncern-
redovisning. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland
annat genom att bedöma riskerna för väsentliga felaktigheter i
rapporteringen vare sig dessa beror på oegentligheter eller misstag.
Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna
kontrollen som är relevanta för hur styrelsen och verkställande
direktören tar fram underlaget i syfte att utforma granskningsåt-
gärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna,
men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna
kontrollen. Granskningen omfattar också en utvärdering av än-
damålsenligheten och rimligheten i styrelsens och verkställande
direktörens antaganden.
Granskningsåtgärderna omfattar huvudsakligen validering av att
Esef-rapporten upprättats i ett giltigt XHTML-format och en avstäm-
ning av att Esef-rapporten överensstämmer med den granskade
årsredovisningen och koncernredovisningen.
Vidare omfattar granskningen även en bedömning av huruvida
koncernens resultat-, balans- och egetkapitalräkningar, kassaflöde-
sanalys samt noter i Esef-rapporten har märkts med iXBRL i enlighet
med vad som följer av Esef-förordningen.
REVISORNS GRANSKNING AV
BOLAGSSTYRNINGSRAPPORTEN
Det är styrelsen som har ansvaret för bolagsstyrningsrappor-
ten på sidorna 75-79 och för att den är upprättad i enlighet med
årsredovisningslagen.
Vår granskning har skett enligt FAR:s uttalande RevR 16 Revisorns
granskning av bolagsstyrningsrapporten. Detta innebär att vår
granskning av bolagsstyrningsrapporten har en annan inriktning och
en väsentligt mindre omfattning jämfört med den inriktning och om-
fattning som en revision enligt International Standards on Auditing
och god revisionssed i Sverige har. Vi anser att denna granskning
ger oss tillräcklig grund för våra uttalanden.
En bolagsstyrningsrapport har upprättats. Upplysningar i enlighet
med 6 kap. 6 § andra stycket punkterna 2–6 årsredovisningslagen
samt 7 kap. 31 § andra stycket samma lag är förenliga med års-
redovisningens och koncernredovisningens övriga delar samt är i
överensstämmelse med årsredovisningslagen.
Öhrlings PricewaterhouseCoopers AB, Torsgatan 21, 113 97 Stockholm,
utsågs till Eniro Group ABs revisor av bolagsstämman den 29 maj
2024 och har varit bolagets revisor sedan 29 maj 2024.
Stockholm den 14 april 2026
Öhrlings PricewaterhouseCoopers AB
Henrik Boman
Auktoriserad revisor
113
Revisorns granskningsberättelse av Eniro
Group AB:s lagstadgade hållbarhetsrapport
Till bolagsstämman i Eniro Group AB (publ.)
Org.nr. 556588-0936
Slutsats
Vi har utfört en översiktlig granskning av hållbarhetsrapporten för
Eniro Group AB för räkenskapsåret 2025. Hållbarhetsrapporten ingår
på sidorna 21–74 i detta dokument.
Grundat på vår översiktliga granskning som beskrivs i avsnittet
Revisorns ansvar har det inte kommit fram några omständigheter
som ger oss anledning att anse att hållbarhetsrapporten inte, i allt
väsentligt, är upprättad i enlighet med årsredovisningslagen vilket
inbegriper
• om hållbarhetsrapporten uppfyller kraven i ESRS,
• om den process som företaget har genomfört för att identifiera
rapporterad hållbarhetsinformation har utförts såsom den beskrivs i
hållbarhetsrapporten och
• efterlevnaden av rapporteringskraven i EU:s gröna taxonomiförord-
ning artikel 8.
Grund för slutsats
Vi har utfört granskningen enligt FAR:s rekommendation RevR 19 Re-
visorns översiktliga granskning av den lagstadgade hållbarhetsrap-
porten. Vårt ansvar enligt denna rekommendation beskrivs närmare
i avsnittet Revisorns ansvar.
Vi anser att de bevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga
som grund för vår slutsats.
Övrig upplysning
Hållbarhetsrapporten för föregående räkenskapsår har inte varit fö-
remål för översiktlig granskning och någon granskning av jämförel-
setalen i hållbarhetsrapporten för år 2025 har därmed inte utförts.
Annan information än hållbarhetsrapporten
Detta dokument innehåller även annan information än hållbarhets-
rapporten och återfinns på sidorna 1–20 och 75–120. Det är styrelsen
och verkställande direktören som har ansvaret för denna andra
information.
Vår slutsats avseende hållbarhetsrapporten omfattar inte denna
information och vi uttalar ingen slutsats med bestyrkande avseende
denna andra information.
I samband med vår översiktliga granskning av hållbarhetsrapporten
är det vårt ansvar att läsa den information som identifieras ovan
och överväga om informationen i väsentlig utsträckning är oförenlig
med hållbarhetsrapporten. Vid denna genomgång beaktar vi även
den kunskap vi i övrigt inhämtat under den översiktliga granskningen
samt bedömer om informationen i övrigt verkar innehålla väsentliga
felaktigheter.
Om vi, baserat på det arbete som har utförts avseende denna infor-
mation, drar slutsatsen att den andra informationen innehåller en
väsentlig felaktighet, är vi skyldiga att rapportera detta. Vi har inget
att rapportera i det avseendet.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för
att hållbarhetsrapporten har upprättats i enlighet med 6 kap. 12–12
f §§ årsredovisningslagen, och för att det finns en sådan intern kon-
troll som styrelsen och verkställande direktören bedömer nödvändig
för att upprätta hållbarhetsrapporten utan väsentliga felaktigheter,
vare sig dessa beror på oegentligheter eller misstag.
Revisorns ansvar
Vårt ansvar är att uttala en slutsats med begränsad säkerhet om
hållbarhetsrapporten är upprättad enligt 6 kap. 12–12 f §§ årsre-
dovisningslagen på grundval av vår granskning. Granskningen har
utförts enligt FAR:s rekommendation RevR 19 Revisorns översiktliga
granskning av den lagstadgade hållbarhetsrapporten. Denna re-
kommendation kräver att vi planerar och utför våra granskningsåt-
gärder för att uppnå begränsad säkerhet att hållbarhetsrapporten
är upprättad i enlighet med dessa krav.
De granskningsåtgärder som har utförts för att inhämta bevis är
mer begränsade än för ett uppdrag där uttalandet görs med rimlig
säkerhet och den säkerhet som har uppnåtts är därför lägre än för
ett uppdrag där uttalandet görs med rimlig säkerhet. Det innebär
att det inte är möjligt för oss att skaffa oss en sådan säkerhet att vi
blir medvetna om alla viktiga omständigheter som skulle kunna ha
blivit identifierade om ett uppdrag där uttalandet görs med rimlig
säkerhet utförts.
Revisionsföretaget tillämpar ISQM 1 (International Standard on Qua-
lity Management), som kräver att företaget utformar, implementerar
och hanterar ett system för kvalitetsstyrning inklusive riktlinjer eller
rutiner avseende efterlevnad av yrkesetiska krav, standarder för
yrkesutövningen och tillämpliga krav i lagar och andra författningar.
Vi är oberoende i förhållande till Eniro Group AB enligt god revisors-
sed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar enligt
dessa krav.
Granskningen innefattar att genom olika åtgärder inhämta underlag
till hållbarhetsrapporten. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska
utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för väsentliga
felaktigheter i hållbarhetsrapporten vare sig dessa beror på oegent-
ligheter eller misstag. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de
delar av den interna kontrollen som är relevanta för hur styrelsen
och verkställande direktören upprättar hållbarhetsrapporten i syfte
att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med
hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att uttala en slutsats
om effektiviteten i den interna kontrollen. Granskningen består av att
göra förfrågningar, i första hand till personer som är ansvariga för
upprättandet av hållbarhetsrapporten, att utföra analytisk gransk-
ning och att vidta andra översiktliga granskningsåtgärder.
114
Granskningsåtgärderna omfattar huvudsakligen:
Våra granskningsåtgärder avseende den process som företaget har
genomfört för att identifiera hållbarhetsinformation att rapportera
inkluderade, men var inte begränsade till följande:
• Erhålla en förståelse för processen genom att:
- Genomföra förfrågningar för att förstå källorna till den information
som används av företagsledningen (t.ex. intressentdialoger,
affärsplaner och strategidokument), och
- Granska företagets interna dokumentation av sin process; och
• Utvärdera om den information som erhållits från våra åtgärder om
den process som implementerats av företaget överensstämmer
med beskrivningen av processen i hållbarhetsrapporten.
Våra granskningsåtgärder avseende hållbarbetsrapporten inkluderade,
men var inte begränsade till följande:
• Genom förfrågningar erhålla en allmän förståelse för den inter-
na kontrollmiljön, rapporteringsprocesserna, och informations-
systemen som är relevanta för upprättandet av informationen i
hållbarhetsrapporten.
• Utvärdera om information som identifierats som väsentlig genom
den process som bolaget genomfört för att identifiera innehållet i
hållbarhetsrapporten också ingår.
• Utvärdera om strukturen och presentationen av hållbarhetsrappor-
ten är förenlig med kraven i ESRS;
• Genomföra förfrågningar till relevant personal och analy-
tiska granskningsåtgärder avseende utvalda upplysningar i
hållbarhetsrapporten;
• Utföra substansgranskningsåtgärder baserat på ett stickprov på
utvalda upplysningar i hållbarhetsrapporten;
• Genom förfrågningar och analytiska granskningsåtgärder inhämta
underlag på metoderna för att ta fram väsentliga uppskattning-
ar och framåtblickande information och på hur dessa metoder
tillämpades;
• Erhålla förståelse för processen för att identifiera ekonomiska
verksamheter som är tillämpliga med EU:s gröna taxonomi och de
motsvarande upplysningarna i hållbarhetsrapporten.
• Granskningen av taxonomiupplysningarna inkluderade men var
inte begränsade till följande granskningsåtgärder:
- Genomfört förfrågningar till företagsledningen och an-
nan relevant personal för att erhålla en förståelse för pro-
cessen och källorna till den information som använts i
taxonomiupplysningarna
Begränsningar
Vid rapportering av framåtblickande information i enlighet med
ESRS måste styrelsen och verkställande direktören för Eniro Group AB
förbereda framåtblickande information utifrån angivna antaganden
om händelser som kan inträffa i framtiden och möjliga framtida
aktiviteter av Eniro Group AB. Faktiska utfall kommer sannolikt att
vara annorlunda eftersom förväntade händelser ofta inte inträffar
som förväntat.
Stockholm den 14 april 2025
Öhrlings PricewaterhouseCoopers AB
Henrik Boman
Auktoriserad revisor
115
MSEK 2025 2024 2023 2022 2021
KONCERNENS RESULTATRÄKNING I SAMMANDRAG
Nettoomsättning 955 951 960 930 828
Rörelseresultat före avskrivningar (EBITDA) 123 143 87 148 133
Rörelseresultat efter avskrivningar (EBIT) 55 72 4 65 -97
Resultat före skatter 39 57 -10 44 -114
Årets resultat (moderbolagets aktieägare) 46 68 -4 48 -107
KONCERNENS BALANSRÄKNING I SAMMANDRAG
Tillgångar Tillgångar
Goodwill 478 444 442 442 388
Övriga anläggningstillgångar 157 185 197 245 231
Omsättningstillgångar 346 322 309 367 370
Summa tillgångar 982 951 947 1 053 990
Eget kapital och skulder Eget kapital och skulder
Eget kapital (moderbolagets aktieägare) 344 283 269 305 93
Innehav utan bestämmande inflytande 0 1 1 1 1
Långfristiga skulder 292 312 299 333 498
Kortfristiga skulder 345 355 378 415 398
Summa eget kapital och skulder 982 951 947 1 053 990
KONCERNENS KASSAFLÖDE I SAMMANDRAG
Kassaflöde från den löpande verksamheten 90 109 52 62 71
Kassaflöde från investeringsverksamheten -32 -49 -16 -57 -19
Kassaflöde från finansieringsverksamheten -29 -62 -91 -31 -27
Årets kassaflöde 29 -2 -55 -26 25
Femårsöversikt
116
2025 2024 2023 2022 2021
NYCKELTAL
Rörelsemarginal EBITDA, % 13 15 9 16 16
Rörelsemarginal EBIT, % 6 8 0 7 -12
Genomsnittligt eget kapital, MSEK 314 276 287 199 138
Avkastning på eget kapital, % 14,7 24,6 neg 24,3 neg
Räntebärande nettoskuld, MSEK 113 151 142 116 260
Soliditet, % 32 30 28 29 10
NYCKELTAL PER AKTIE FÖRE UTSPÄDNING
Årets resultat, SEK (moderbolagets aktieägare) 0,06 0,09 -0,01 0,73 -1,61
Kassaflöde från den löpande verksamheten 0,12 0,15 0,08 0,93 1,07
Eget kapital, SEK (moderbolagets aktieägare) 0,47 0,39 0,37 0,45 0,12
Genomsnittligt antal stamaktier exklusive eget innehav,
tusental
728 007 728 007 629 788 66 556 66 556
Antal stamaktier vid periodens slut exklusive eget innehav,
tusental
728 007 728 007 728 007 66 556 66 556
Antal preferensaktier serie A vid periodens slut, tusental - - - 617 503 617 503
Antal preferensaktier serie B vid periodens slut, tusental - - - 259 259
Utdelning per stamaktie, SEK - 0,04 0,05 - -
ANDRA NYCKELTAL
Medelantal heltidsanställda 874 887 915 775 616
Antal heltidsanställda vid årets slut 929 875 875 880 608
ARR för affärsområdet Marketing Partner, MSEK 537 489 462 444 444
Nyckeltal
117
Finansiella definitioner
Eniro presenterar vissa finansiella mått i årsredovisningen som inte definieras enligt IFRS.
Eniro anser att dessa mått ger värdefull kompletterande information till investerare och led-
ningen då de möjliggör utvärdering av koncernens resultat och finansiella ställning. Eftersom
inte alla företag beräknar finansiella mått på samma sätt, är dessa inte alltid jämförbara
med mått som används av andra företag. Dessa finansiella mått ska därför inte ses som en
ersättning för de mått som definieras enligt IFRS.
Namn Definition och Syfte
Avkastning på eget kapital (%) Avkastning på eget kapital mäter koncernens avkastning på det kapital ägarna investerat i verksamheten
och därmed hur lönsam koncernen är för dess aktie ägare.
EBITDA EBITDA är ett mått på rörelseresultat före räntor, skatter, ned- och avskrivningar som används för att följa
upp den operativa verksamheten.
EBITDA-marginal (%) EBITDA i förhållande till nettoomsättning används för att mäta den operativa lönsamheten samt visar på
koncernens kostnadseffektivitet.
Eget kapital per aktie Eget kapital per aktie mäter koncernens nettovärde per aktie.
Jämförelsestörande poster Jämförelsestörande poster inkluderar realisationsvinster och -förluster från avyttringar och större
omstruktureringsinitiativ, nedskrivningar, realisationsvinster och -förluster från avyttringar av finansiella
tillgångar samt andra väsentliga poster som har en betydande inverkan på jämförbarheten. Jämförelse-
störande poster ökar jämförbarheten av EBITDA över tid.
Justerad EBITDA Rörelseresultat före jämförelsestörande poster samt av- och nedskrivningar av materiella och immateriella
tillgångar. Nyckeltalet används för att mäta den operativa lönsamheten exklusive jämförelsestörande poster.
Detta ökar jämförbarheten av EBITDA-marginalen över tid.
Justerad EBITDA-marginal (%) Justerad EBITDA i förhållande till nettoomsättning.
Rörelsekostnader exklusive av- och nedskrivningar Summan av Aktiverat arbete för egen räkning, Inköp av varor och tjänster, Övriga externa kostnader, Perso-
nalkostnader samt Övriga rörelsekostnader. Nyckeltalet används för att mäta och analysera rörelsens totala
operativa kostnader.
Räntebärande nettolåneskuld Räntebärande nettoskuld visar koncernens skuld mot kreditgivare med avdrag för likvida medel och ränte-
bärande tillgångar.
Räntebärande nettolåneskuld / EBITDA Nettoskuld i förhållande till EBITDA ger en uppskattning av koncernens förmåga att minska sin skuld. Den
representerar det antal år det skulle ta att betala tillbaka skulden om nettoskuld och EBITDA hålls konstant,
utan hänsyn tagen till kassaflöde avseende ränta och skatt.
Skuldsättningsgrad Skuldsättningsgrad mäter i vilken utsträckning koncernen finansieras av lån.
Resultat per aktie före och
efter utspädning, nuvarande
antal aktier
Periodens resultat dividerat med det antal stamaktier som fanns vid periodens utgång exklusive eget inne-
hav. Syftet är att redovisa resultat per aktie enligt den nya aktiestruktur som infördes under första kvartalet
2023 efter konvertering av preferensaktier av serie A och inlösen av preferensaktier av serie B.
FINANSIELLA ICKE-IFRS MÅTT
Definition
Resultat per aktie före och efter utspädning Periodens resultat hänförligt till moderbolagets aktieägare minskat med periodens andel av kumulativ
utdelning avseende preferensaktier dividerat med genomsnittligt antal stamaktier.
Genomsnittligt antal stamaktier före utspädning Det genomsnittliga antalet utestående stamaktier, exklusive eget innehav.
FINANSIELLA IFRS MÅTT
118
Namn Definition
Soliditet (%) Soliditet anger hur stor del av tillgångarna som är finansierade med eget kapital. Det egna kapitalets storlek i förhållande till
övriga skulder beskriver koncernens långsiktiga betalningsförmåga.
Totala rörelsekostnader Totala rörelselkostnader exklusive avskrivningar och nedskrivningar.
Genomsnittligt eget kapital Eget kapital hänförligt till moderbolagets aktieägare IB+UB dividerat med 2.
ARR för affärsområdet
Marketing Partner
Årliga återkommande intäkter (Annual Recurring Revenue), utgörs av månatliga värdet av abonnemangsintäkter inom digi-
tala marknadsföringstjänster vid periodens sista dag omräknat till 12 månader. Måttet innehåller nte ordrar som inkommit i
perioden men inte börjat fakturerats, däremot ingår ordrar som sagts upp men som avslutas i en framtida period. ARR är ett
mått som används för utvärdering av affärsområdet Marketing Partners återkommande intäkter
FINANSIELLA ICKE-IFRS MÅTT
Namn Definition Beräkning
Medelantal heltidsanställda Beräknas som snittet av antalet heltidsanställda under året. (Summering av antal heltidsanställda varje månad) / 12
ÖVRIGA MÅTT
AVSTÄMNING FINANSIELLA ICKE-IFRS MÅTT
Avstämning mellan rörelseresultat och EBITDA
MSEK 2025 2024
Rörelseresultat 55 72
+ Avskrivningar 68 71
+ Nedskrivningar - -
= Total EBITDA 123 143
EBITDA-marginal % 12,8 15,0
Avstämning av jämförelsestörande poster
MSEK 2025 2024
+ Avyttringen av sjönavigeringsappen På Sjön - -
- Omstruktureringskostnader 9 -
- Ledningsgruppsförändringar - -
- Övriga jämförelsestörande poster 7 -
= Totala Jämförelsestörande poster 16 -
Avstämning mellan EBITDA och Justerad EBITDA
MSEK 2025 2024
EBITDA 123 143
+ Återläggning av jämförelsestörande poster 16 -
= Justerad EBITDA 139 143
Avkastning på eget kapital
MSEK 2025 2024
Årets resultat (moderbolagets aktieägare) 46 68
/ Genomsnittligt eget kapital 314 276
= Avkastning på eget kapital (%) 14,7 24,6
Avstämning av räntebärande nettoskuld
MSEK 2025 2024
+ Pensionsskuld 268 296
+ Leasingskuld 35 24
- Övriga långfristiga räntebärande fordringar -1 -6
- Likvida medel -189 -163
= Räntebärande nettoskuld 112 151
119
Branschspecifika begrepp
Namn Definition
Churn Antalet kunder som avslutats under perioden och som var en del av
kundbasen i förhållande till det totala antalet kunder i kundbasen.
Digital marknadsföring Samlingsnamn för våra produkter inom digital marknadsföring, söktjäns-
ter samt Kompletterande digitala marknadsföringsprodukter.
Dynava (tidigare Voice) Nummerupplysningstjänster via samtal och SMS samt viss contact cen-
ter verksamhet. Verksamheten bedrivs i Sverige (118 118), Finland (0100100)
och Norge (1880 samt 1888).
Kompletterande digitala mark-
nadsföringsprodukter
Våra kompletterande digitala markands föringsprodukter är exempelvis
banner-annonser, Google AdWords och hemsidor.
Kundbas Det totala antalet befintliga kunder.
Online sök Samlingsnamn för Eniros produkter inom kärnverksamheten Digital
marknads föring innefattande digital marknadsföring, Kompletterande
digitala marknads föringsprodukter. Här innefattas tjänsterna eniro.se,
gulesider.no, krak.dk, dgs.dk samt våra mobila appar, bl a Eniros app för
Online sök, Eniro Navigation och Eniro På Sjön.
SEO Search Engine Optimization, sökmotoroptimering, samlingsnamn för
metoder och tekniker som används för att en webbsida ska rankas så
högt som möjligt i sökmotorers träfflistor.
Träfflista När användaren gör en sökning presenteras sökresultaten i det vi kallar
träfflistor.
Unika besökare Vi definierar en unik besökare som en unik browsersession.
Customer Acquisition Value (CAC) Kundanskaffningskostnaden är genomsnittliga försäljnings- och marknadsfö-
ringskostnader för att få en ny kund.
Customer Lifetime Value (CLV) Totala omsättningsvärdet av en genomsnittskund, Utgörs av den årliga
omsättningen av en genomsnittskund multiplicerat med antal år som
kunderna i genomsnitt förväntas eller är kunder.
120
Information om
årsstämma
Årsstämma 2026
Eniro håller årsstämma den 22 maj 2026 kl. 11 på Gårdsvägen 6
i Solna. Inregistrering till stämman börjar kl. 10.30.
För förslag på dagordning, se kallelse och dokument på
bolagets webbplats, www.enirogroup.com
Deltagande
Aktieägare som önskar delta i stämman ska:
• vara införd i den av Euroclear Sweden AB förda
aktieboken per avstämningsdagen den 13 maj 2026, och
• Inkomma med anmälan om sin avsikt att delta i
stämman till Bolaget senast den 18 maj 2026.
Anmälan kan göras skriftligen till Eniro, ”Årsstämma”,
Eniro Group AB, Box 4085, 169 04 Solna eller via email
bolagsstamma@eniro.com. Vid anmälan ska anges namn,
person- eller organisationsnummer, adress, telefonnummer
samt antal eventuella biträden.
Aktieägare som har sina aktier förvaltarregistrerade (i depå
hos bank eller annan förvaltare) måste, utöver att anmäla
sin avsikt att delta i stämman enligt ovan, begära hos
förvaltaren att aktierna tillfälligt registreras i aktieägarens
eget namn i aktieboken (s.k. rösträttsregistrering) per
avstämningsdagen den 13 maj 2026 för att aktieägaren
ska ha rätt att delta i stämman och kontakt bör tas
med banken/förvaltaren i god tid innan. Förvaltaren har
möjlighet att göra sådan rösträttsregistrering retroaktivt,
dock senast den 18 maj 2026 för att den ska beaktas vid
framställning av aktieboken.
OMBUD OCH FULLMAKTSFORMULÄR
Aktieägare som deltar genom ombud eller ställföreträdare
bör skicka behörighetshandlingar (fullmakt och/eller
registreringsbevis) till Bolaget på ovanstående postadress
i god tid före stämman. Fullmaktsformulär finns tillgängligt
på Eniros hemsida, www.enirogroup.com/bolagsstyrning/
bolagsstammor/.
Delårsrapport Q1 29 april 2026
Årsstämma 22 maj 2026
Delårsrapport Q2 24 juli 2026
Delårsrapport Q3 5 november 2026
Bokslutskommuniké Q4 19 februari 2027
Finansiellt kalendarium
© ENIRO GROUP AB, 2026
Produktion: Publicera Information AB
www.publicera.se
549300DYME127YXNIN46 2025-01-01 2025-12-31 549300DYME127YXNIN46 2024-01-01 2024-12-31 549300DYME127YXNIN46 2025-12-31 549300DYME127YXNIN46 2024-12-31 549300DYME127YXNIN46 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2023-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300DYME127YXNIN46 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300DYME127YXNIN46 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300DYME127YXNIN46 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300DYME127YXNIN46 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300DYME127YXNIN46 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300DYME127YXNIN46 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300DYME127YXNIN46 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300DYME127YXNIN46 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300DYME127YXNIN46 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300DYME127YXNIN46 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300DYME127YXNIN46 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300DYME127YXNIN46 2023-12-31 549300DYME127YXNIN46 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2025-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300DYME127YXNIN46 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300DYME127YXNIN46 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300DYME127YXNIN46 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300DYME127YXNIN46 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300DYME127YXNIN46 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300DYME127YXNIN46 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300DYME127YXNIN46 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300DYME127YXNIN46 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember iso4217:SEK iso4217:SEK xbrli:shares